Справа № 580/5093/20
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2020 року справа № 580/5093/20

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 580/5093/20

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області

про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, прийнято ухвалу.

11.11.2020 ОСОБА_1 , звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, просить:

- визнати відмову у наданні позивачу дозволу на розроблення проекту землеустрою про передачу ОСОБА_1 у власність 2 га землі для ведення особистого селянського господарства в адміністративних межах Шарнопильської сільської ради Монастиришенського району листом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 03.07.2018 № 2768/0/95-18 протиправною та зобов`язати відповідача прийняти рішення про надання дозволу.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з частиною 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено Кодексом адміністративного судочинства України. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України).

Кодексом адміністративного судочинства України (частини 4, 5 статті 94) передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, що знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Позивачем надано до суду фото(ксеро)копії документів, що не засвідчені у встановленому порядку.

До матеріалів позовної заяви додано заяву про поновлення процесуального строку у якій зазначено, що позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду без порушення строків, встановлених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, проте з позовом до Шарнопильської сільської ради Монастирищенського району, позаяк Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області відмовляючи позивачу у наданні дозволу листом від 03.07.2018 № 2768/0/95-18, покликаючись на рішення сесії Шарнопільської сільської ради від 29.05.2018 №22-І/YII. Позивач оскаржив рішення сесії Шарнопільської сільської ради від 29.05.2018 №22-І/YII вважаючи, що таким шляхом усуне перешкоди для Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області для задоволення заяви. Проте, згідно постанови Верховного Суду від 22.10.2020 Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області неправильно поставило вирішення клопотання позивача у залежність від рішення сесії Шарнопільської сільської ради. У заяві зазначено, що саме з вини Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області позивачем обрано невірний спосіб захисту у зв`язку з чим просить поновити строк звернення до суду.

Вирішуючи подану заяву, суд зазначає про таке.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частино 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У правовій позиції Верховного Суду України у рішенні від 22.02.2017 у справі №6-17цс17 зазначено: «порівняльний аналіз термінів «довідався» та «міг довідатися», що містяться в статті 261 Цивільного кодексу України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також слідує із загального правила, встановленого статтею 60 Цивільного процесуального кодексу України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше».

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 9901/325/19 (ЄДРСР 86401310) зазначено, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Водночас незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У постанові Верховного Суду від 26.02.2020 у справі №140/965/18 зазначено, що наявність іншого судового спору не є поважною причиною пропуску.

Постановою Верховного Суду від 14.05.2019 №803/613/15-а встановлено, що позивач уже звертався до суду з позовом про той самий предмет раніше, однак йому було відмовлено через невірно обраний спосіб захисту порушених прав. Такі причини носять суб`єктивний характер. Позивач самостійно обрав спосіб захисту своїх порушених прав і скористався своїм правом на судовий захист.

Частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що під час вибору і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що у рішенні від 29.07.2019 у справі № 580/499/19 зазначено, що саме Головне управління Держгеокадастру є спеціально уповноваженим органом на розпорядження землями державної власності та бажаною позивачем земельною ділянкою і прийняття рішення органом місцевого самоврядування не впливає на подальші відносини позивача з Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області щодо розпорядження земельною ділянкою. Рішення від 29.07.2019 у справі № 580/499/19 набрало законної сили за результатами апеляційного перегляду 09.10.2019.

Враховуючи зазначене, з 09.10.2019 мав змогу дізнатися про порушення своїх прав саме Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області та звернутись з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, проте позов подано 11.11.2020, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, а причини, зазначені у заяві від 09.11.2020 про поновлення строку звернення до суду, не є поважними.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом:

- надання засвідчених у встановленому порядку документів, доданих до позовної заяви;

- надання обґрунтованої заяви про поновлення строків звернення до суду, пропущених з поважних причин, з доказами поважності таких причин.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Л.В. Трофімова