Справа № 460/4902/20
Суддя: Н.В. Друзенко
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 жовтня 2020 року м. Рівне №460/4902/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Друзенко Н.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

Державної служби геології та надр України
доПриватного акціонерного товариства "Мапо"
про анулювання спеціального дозволу на користування надрами,
В С Т А Н О В И В:

Державна служба геології та надр України звернулася до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Мапо" про анулювання спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.11.2011.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачу надано спеціальний дозвіл на користування надрами №5341 від 13.01.2011 з видобування габро, придатного для виробництва блоків та облицювальних виробів з них, відходи придатні для виробництва щебеню будівельного. Вказує, що посадовими особами Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПрАТ "Мапо", за наслідками якої складено Акт №06-04/25/2019-41/п (197) від 21.08.2019, яким встановлено порушення ПАТ "Мапо" вимог законодавства у сфері надрокористування. Даний акт було отримано 21.08.2019 директором ПрАТ "Мапо" Грициком О.С. та надано зауваження листом від 21.08.2019 № 131 щодо недоцільності проведення перевірки. В своєму листі відповідач посилається на рішення Рівненського адміністративного суду від 14.12.2017 та Житомирського апеляційного адміністративного суду від 16.05.2018 в яких позивачу відмовлено в позові щодо анулювання спецдозволу від 13.01.2011 № 5341. Позивач вказує, що попередній позов Держгеонадром було обґрунтовано порушенням відповідачем законодавства у сфері надрокористування, а саме: до 2016 року не розпочато видобування відповідно до наданого відповідачу дозволу, не усунуто ні одне порушення яке не стосується дозволу на оренду земельної ділянки. Крім цього, якщо порушення неможливо здійснити з причин незалежних від відповідача, законом передбачено внесення змін до таких документів. На жаль, відповідачем таких дій не було зроблено. За наслідками проведеної планової перевірки 2016 року складено акт перевірки №06-05/25/2016-23/п (75) від 06.04.2016. Порушення зазначені в акті стосуються не лише оренди земельної ділянки. Позивач зазначає, що надрокористувач наділений не правом, а обов`язком вчасно усунути виявлені порушення. Не усунення у встановлений строк порушень є виною відповідача, при тому що Держгеонадра надали значний термін для здійснення дій, направлених на усунення порушень. На підставі ситуації, яка склалася, Держгеонадра вимушені були провести повторну перевірку, тому що ніякої інформації про виконання порушень встановлених у 2016 році до Держгеонадр не надходило. Після не допуску працівників позивача для проведення контрольного заходу, на адресу відповідача був надісланий припис, яким встановлено строк для усунення недоліків до 27.09.2019. У строк, встановлений позивачем, відповідач порушень не усунув. Оскільки позивач вважає, що має місце порушення вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр та відсутня згода користувача, просить припинити дане право у судовому порядку.

Ухвалою суду від 09.07.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №460/4902/20. Розгляд справи вирішено провести за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання у справі призначено на 28.07.2020.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, у встановлений судом строк подав відзив на позовну заяву. Обґрунтовуючи заперечення відповідач зазначає, що ПрАТ "Мапо" ніяких дій щодо видобування габро, дозвіл на що був позивачем наданий, не здійснює через відсутність у нього права користування (оренди) земельною ділянкою Броніславського кар`єру, про що суб`єкт владних повноважень був обізнаний внаслідок його участі у розгляді адміністративної справи №817/965/17. Із тих же причин відповідачем не здійснюється господарська діяльність із видобування габро. Про вказані обставини ПрАТ "Мапо" повідомляло позивачем листами від 21.08.2019 №131 та від 11.11.2019 №133. Про те, що господарська діяльність із видобування габро в кар`єрі Броніславського родовища, на яку раніше було видано спеціальний дозвіл на користування надрами 5341 від 13.01.2011, ПрАТ "Мапо" не провадиться, також було встановлено відповідачем в акті від 21.08.2019 №06-04/25/2019-41/п (197). Внаслідок відсутності у відповідача права користування земельною ділянкою, на якій розміщене родовище, останній також був не в змозі усунути порушення, які на думку дозвільного органу наявні. Відповідач вказує, що не допуск представників Держгеонадр для здійснення державного геологічного контролю, про який ведеться у приписі від 27.07.2019, не є самостійною і достатньою підставою для анулювання спеціального дозволу і припинення права надрокористування. Крім того, після отримання спеціального дозволу №5341 від 13.01.2011 ПрАТ "Мапо" звернулося до Рівненської ОДА із питання оформлення права користування (оренди) земельної ділянки під кар`єр з видобутку габро Броніславського родовища на термін згаданого вище спеціального дозволу, однак таке право не було оформлене через відсутність плану зонування або детального плану відповідної території. Вказані обставини уже були раніше встановлені постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14.12.2017 у справі №817/965/17, яка набрала законної сили, та були оцінені адміністративними судами як поважні та такі, що виключають можливість припинення надрокористування шляхом анулювання спеціального дозволу на це на підставі пункту 6 статті 26 Кодексу України про надра. На даний час план зонування або детальний план відповідної території також не виготовлений та у встановленому законом порядку не затверджений, про що відповідач додатково ставив позивача до відома листом від 07.04.2020 №134. Таким чином, підстави через які відповідач не приступив до видобутку габро згідно з спеціальним дозволом №5341 від 13.01.2011 є поважними, а відтак відсутні підстави для припинення користування ними. Враховуючи викладене, відповідач просив відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою суду від 28.07.2020 підготовче засідання відкладено до 08.09.2020.

Ухвалою суду від 08.09.2020 закрито підготовче провадження у справі та розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні 29.09.2020.

Ухвалою суду від 29.09.2020 розгляд справи по суті відкладено на 22.10.2020.

В судове засідання представник позивача не прибув, подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, подав клопотання, яким підтримав позицію викладену у відзиві на позов, та просив розглянути справу за його відсутності.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Наказом позивача від 28.11.2018 № 450 затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік (а.с.10-11).

Державною службою геології та надр України для ПАТ "Мапо" видано спеціальний дозвіл на користування надрами №5341 від 13.01.2011 з метою видобування габро, придатного для виробництва блоків та облицювальних виробів з них, відходи придатні для виробництва щебеню будівельного на Броніславському родовищі у Березнівському районі Рівненської області строком дії 20 років. Також між Державною службою геології та надр України та ПАТ "Мапо" укладено Угоду про умови користування надрами з метою видобування габро №5341 від 09.04.2012 з Програмою робіт з видобування корисних копалин Броніславського родовища габро, що є додатками до спеціального дозволу (а.с.6-9).

На підставі наказу Держгеонадр №211 від 01.07.2019 та направлення від 16.08.2019 № 1629-14/06 уповноважені особи Держгеонадр 21.08.2019 прибули для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин надрокористувача ПрАТ "Мапо" (а.с.12-13, 15).

Уповноваженою особою ПрАТ "Мапо" 09.07.2019 отримано повідомлення про проведення планової перевірки з 19 серпня по 02 вересня 2019 року (а.с.14).

Листом від 21.08.2019 №131 ПрАТ "Мапо" повідомило позивача, що Держгеонадрами наказом №380 від 25.10.2016 було призупинено дію спеціального дозволу №5341 від 13.01.2011. Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14.12.2017, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 16.05.2018, було відмовлено в задоволені адміністративного позову Державній службі геології та надр України по справі №817/965/17 до Приватного акціонерного товариства МАЛО про припинення права користування надрами. Касаційна скарга Державної служби геології та надр України на постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 14.12.2017 та постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 16.05.2018 по сьогоднішній день знаходиться у Верховному Суді. Разом з тим відповідач повідомив, що видобувні роботи на Броніславському родовищі на сьогоднішній день не проводяться. Враховуючи вищесказане, відповідач вважає, що проведення планової перевірки недоцільне (а.с.18).

21.08.2019 уповноваженими особами Держгеонадр складено акт №06-04/25/2019-41/п (197) про недопущення до перевірки (а.с.16-17). Відповідно до даного акту посадовим особам позивача директором ПрАТ "Мапо" було відмовлено у проведенні перевірки на підставі відсутності доцільності проведення планової перевірки з детальним описом причин недопущення зазначених у листі ПрАТ "Мапо" від 21.08.2019 № 131, чим порушено вимоги статті 11 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та вимоги Угоди про умови користування надрами, яка є невід`ємною частиною спеціального дозволу на користування шарами № 5341 від 13.01.2011, в частині обов`язку надрокористувача допускати представників Держгеонадр для здійснення державного геологічного контролю. Разом з тим, ПрАТ "Мапо" не здійснює роботи пов`язані з видобуванням габро в кар`єрі Броніславського родовища.

Суд звертає увагу на період проведення перевірки, який був визначений з 19 серпня по 02 вересня 2019 року, і як встановлено з акту, фактично перевірка була проведена з 09:00 години 21.08.2019 по 12:00 годину 21.08.2020.

27.08.2019 Держгеонадрами видано припис №1691-14/06, згідно з яким запропоновано ПрАТ "Мапо" у строк до 27.09.2019 усунути виявлені контролюючим органом порушення законодавства у сфері надрокористування та подати в письмовій формі до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України матеріали згідно з додатком 1, які підтверджують факт усунення порушень (а.с.19-22).

У зв`язку з ненаданням матеріалів, які підтверджують факт усунення порушень вимог законодавства у сфері надрокористування щодо виконання припису від 27.08.2019 №1691-14/06, Держгеонадра внесло подання №2057-14/06 від 15.10.2019 на зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.01.2011 (а.с.23).

Наказом Держгеонадр №440 від 28.11.2019 відповідачу зупинено дію спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.01.2011, про що проінформовано надрокористувача, надано 30 календарних днів для усунення порушень (а.с.24, 25).

Листом №133 від 11.11.2019 ПрАТ "Мапо" повідомило позивача, що Держгеонадрами наказом №380 від 25.10.2016 було призупинено дію спеціального дозволу №5341 від 13.01.2011. Оскільки станом на 11.11.2019 Верховним Судом не вирішено питання щодо призупинення дії спеціального дозволу №5341 від 13.01.2011, то ПрАТ "Мапо" немає права проводити видобувні роботи на Броніславському родовищі, а також проводити будь-які інші дії (а.с.26).

Відповідачем внесено подання №25-14/06 від 13.01.2020 на анулювання спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.01.2011, у зв`язку з невиконанням ПрАТ "Мапо" у встановлений строк приписів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування (а.с.26).

У зв`язку з не усуненням причин зупинення дії спеціального дозволу Держгеонадра листом № 4173/01/07-20 від 13.03.2020 звернулося до ПрАТ "Мапо" щодо надання згоди на припинення права користування надрами (а.с.27).

Відповідна згода надрокористувачем надана не була, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про анулювання дозволу №5341 від 13.01.2011 на підставі статті 26 Кодексу України про надра.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд враховує наступне.

Регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян передбачено Кодексом України про надра від 27.07.1994 № 132/94-ВР (далі КУпН).

Відповідно до статті 3 КУпН, гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.

Державне управління у галузі геологічного вивчення, використання і охорони надр здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, органи влади Автономної Республіки Крим, місцеві органи виконавчої влади, інші державні органи та органи місцевого самоврядування відповідно до законодавства України (стаття 11 КУпН).

Відповідно до частини першої статті 13 КУпН, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр (стаття 19 КУпН).

Державний контроль і нагляд за веденням робіт по геологічному вивченню надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України (стаття 60 КУпН).

Згідно з частиною першою статті 61 КУпН, державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174 (далі Положення № 1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до підпунктів 9 та 10 пункту 4 Положення № 1174, Держгеонадра України відповідно до покладених на неї завдань видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін врегульовані Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі - Порядок № 615) (в редакції на час спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 10 Порядку № 615, невід`ємною частиною дозволу є угода про умови користування надрами, що укладається між органом з питань надання дозволу і надрокористувачем і містить програму робіт, яка оформляється як додаток, та особливі умови надрокористування, що передбачають: вимоги до ефективності робіт; сучасні технології видобування та переробки корисних копалин; порядок видобування корисних копалин, зокрема з метою запобігання негативним екологічним наслідкам і забезпечення безпеки забудованих територій; види, обсяги і строки виконання робіт на ділянці надр; підстави для припинення діяльності, пов`язаної з використанням ділянки надр.

Пунктом 22 Порядку № 615 передбачено, що дія дозволу зупиняється органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням Мінекоенерго, центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі: 1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр; 2) виникнення внаслідок проведення робіт, пов`язаних з користуванням ділянкою надр, безпосередньої загрози життю чи здоров`ю працівників або населення; 4) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища; 5) наявності підстав, передбачених Законом України Про санкції; 6) невиконання умов висновків з оцінки впливу на довкілля та/або висновків державної екологічної експертизи; 7) відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та/або висновку державної екологічної експертизи діяльності з видобування корисних копалин, геологічного вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ).

Право користування надрами припиняється з підстав та у порядку, передбаченому Кодексом України про надра та Законом України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" (пункт 23 Порядку № 615).

Статтею 24 КУпН визначено, що користувачі надр зобов`язані: 1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; 2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; 3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; 4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; 4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України; 5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Згідно з частиною першою статті 26 КУпН право користування надрами припиняється у разі: 1) якщо відпала потреба у користуванні надрами; 2) закінчення встановленого строку користування надрами; 3) припинення діяльності користувачів надр, яким їх було надано у користування; 4) користування надрами з застосуванням методів і способів, що негативно впливають на стан надр, призводять до забруднення навколишнього природного середовища або шкідливих наслідків для здоров`я населення; 5) використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр; 6) якщо користувач без поважних причин протягом двох років, а для нафтогазоперспективних площ та родовищ нафти та газу - 180 календарних днів не приступив до користування надрами; 7) вилучення у встановленому законодавством порядку наданої у користування ділянки надр.

Відповідно до частини другої статті 26 КУпН, право користування надрами припиняється органом, який надав надра у користування, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті, у разі незгоди користувачів, - у судовому порядку.

Відповідно до частини першої статті 57 КУпН, у разі порушення вимог статті 56 та інших статей цього Кодексу користування надрами може бути обмежено, тимчасово заборонено (зупинено) або припинено центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або іншим державним органом, уповноваженим на застосування таких заходів реагування, в порядку, встановленому законодавством.

Зі змісту наведених правових норм встановлено, що однією з підстав зупинення дії дозволу на спеціальне використання надр є порушення надрокористувачем умов та порядку користування надрами, невиконання обов`язків, визначених статтею 24 КУпН. При цьому право тимчасово зупиняти дію спеціального дозволу надано органу, який видав спеціальний дозвіл.

За змістом частини першої 64 КУпН, спори з питань користування надрами розглядаються органом державного геологічного контролю, органом державного гірничого нагляду, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, місцевими радами або судом у порядку, встановленому законодавством України.

Таким чином, орган, який надав надра у користування (Держгеонадра), повноважний припинити право користування надрами у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 частини першої статті 26 КУпН, лише за наявності згоди на це користувача надрами.

Відповідно до абзацу 5 частини сьомої статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" від 06.09.2005 № 2806-IV дозвільний орган, що видав документ дозвільного характеру, може звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходу реагування у виді анулювання документа дозвільного характеру за наявності хоча б однієї з таких підстав: здійснення суб`єктом господарювання певних дій щодо провадження господарської діяльності або видів господарської діяльності, на які отримано документ дозвільного характеру, з порушенням вимог законодавства, щодо яких дозвільний орган видавав припис про їх усунення із наданням достатнього часу для їх усунення.

Виходячи з наведених вище положень КУпН, Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" та Порядку № 615, анулювання раніше зупиненого спеціального дозволу можливе, зокрема, у разі, якщо надрокористувачем не усунуто порушення, які стали підставою для видання уповноваженим органом припису про їх усунення та зупинення дії дозволу. У спірних правовідносинах таким порушенням є порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр, а саме умови щодо допуску представників Держгеонадр для здійснення державного геологічного контролю.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 816/1098/16.

Підставою для звернення позивача до суду із вказаним адміністративним позовом стало не усунення відповідачем порушень, зазначених у приписі від 27.08.2019 №1691-14/06 та недотримання вимог Угоди про умови користування надрами, яка є невід`ємною частиною спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.11.2011 в частині обов`язку надрокористувача допускати представників Держгеонадра України для здійснення державного геологічного контролю.

Як вже зазначалося судом, на підставі акту про недопущення до перевірки представниками позивача складений припис від 27.08.2019 №1691-14/06, де вказано про порушення вимог статті 11 Закону України від 05.04.2007 №877-У "Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та вимог Угоди про умови користування надрами, в частині обов`язку надрокористувача допускати представників Держгеонадра до здійснення державного геологічного контролю. Відповідачу надано строк до 27.09.2019 на усунення цих порушень та подання матеріалів згідно з додатком №1, які підтверджують факт усунення порушень.

Однак, з матеріалів справи не встановлено, що посадові особи Держгеонадра в межах визначеного строку проведення заходу повторно з`являлись на підприємство для продовження перевірки. Також з наданих доказів не встановлено, що представники позивача здійснювали інші відвідування заводу з метою позапланового чи іншого заходу, передбаченого законом.

Суд зазначає, що складання акта про недопущення до перевірки не може свідчити про виявлення у суб`єкта господарювання порушень вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, оскільки такий акт засвідчує лише факт неможливості здійснення такого заходу та, як наслідок, відсутності результату державного геологічного контролю із зазначених у ньому підстав.

Оскільки проведення планового заходу відносно відповідача не відбулося з підстав неможливості його проведення, то такий результат повинен бути оформлений у вигляді припису із зобов`язанням допуску посадових осіб органу до державного нагляду.

Однак, приписом від 27.08.2019 №1691-14/06 встановлено відповідачу строк до 27.09.2019 для надання до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України матеріалів згідно з додатком № 1 до даного припису. При цьому, у зазначеному додатку міститься таблиця з загальним переліком питань, які підлягали перевірці, однак не містить посилання на будь-які дійсні порушення відповідачем вимог законів в сфері надрокористування, стосовно яких відповідач міг би вчинити конкретні дії з метою їх усунення.

Тобто вимога вказаного припису стосується не усунення суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства шляхом допуску посадових осіб Держгеонадр до здійснення заходів державного нагляду (контролю), а надання документів та матеріалів перелік яких відповідачем не визначений.

Крім того, суд зазначає, що законодавством не передбачено і такої підстави для складення приписів, як недопущення посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірок. Непроведення перевірок, а, відтак, і невстановлення порушень вимог законодавства саме у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр на підставі відповідного акту перевірки, виключає можливість складення контролюючим органом приписів або розпоряджень.

Разом з тим, у додатку № 1 до припису наведено перелік питань, що підлягали перевірці у позивача.

Таким чином, відповідач фактично продовжив термін проведення планової перевірки позивача.

Крім того, продовження терміну перевірок, у такий спосіб, не передбачений, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Не передбачено і такої підстави для складення приписів як недопущення посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірок. Непроведення перевірок, а, відтак, і невстановлення порушень вимог законодавства саме у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр на підставі відповідного акту перевірки, виключає можливість складення контролюючим органом приписів або розпоряджень.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 10.10.2018 по справі № П/811/43/17, від 24.10.2018 по справі № П/811/1162/17.

Таким чином, акт про недопущення до перевірки від 21.08.2019 №06-04/25/2019-41/п, а також припис від 27.08.2019 №1691-14/06, не є доказами того, що відповідачем порушено умови користування надрами. Відтак, відсутні і підстави для анулювання спеціального дозволу на користування надрами як крайнього заходу.

Крім того, суд зазначає, що позивач вже звертався до суду з позовом про анулювання спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.11.2011. Так, постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14.12.2017, яка набрала законної сили 16.05.2018, в задоволенні адміністративного позову відмовити. Під час розгляду вказаної справи, судом надано оцінку доказам щодо використання відповідачем спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.11.2011 та діям, вчиненим для можливості використання такого дозволу.

Згідно з вимогами частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Закону, що і було зроблено позивачем.

Відповідно до вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані відповідачем, суд дійшов висновку, що доводи, наведені позивачем у позовній заяві, не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судовий збір на користь позивача не стягується.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову Державної служби геології та надр України (03680, місто Київ, вулиця Антона Цедіка, 16; ) до Приватного акціонерного товариства "Мапо" (34600, Рівненська область, місто Березне, вулиця Зірненська, 24; ) про анулювання спеціального дозволу на користування надрами №5341 від 13.11.2011 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складений 22 жовтня 2020 року.

Суддя Н.В. Друзенко