Справа № 820/6684/16
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року

м. Київ

справа №820/6684/16

адміністративне провадження №К/9901/4583/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Юрченко В.П.,

суддів: Васильєвої І.А., Пасічник С.С.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2017 (суддя - Мельникова Р.В.) та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 (колегія суддів: Подобайло З.Г., Григоров А.М., Тацій Л.В.) у справі №820/6684/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Атлантик-Гейзер» до СДПІ з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Атлантик-Гейзер" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС (правонаступником якого є заявник касаційної скарги) від 29.08.2016 № , № , № та № .

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірні податкові повідомлення-рішення ґрунтуються на помилкових судженнях суб`єкта владних повноважень, що викладені в акті перевірки № 470/28-09-40- від 29.07.2016 року, а тому підлягають скасуванню.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2017 залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 позов задоволено в повному обсязі. Скасовано податкові повідомлення-рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС від 29.08.2016 № , № , № та № .

Рішення мотивовані тим, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті відповідачем необґрунтовано, оскільки останнім під час судового розгляду не доведено фактів допущення порушень вимог податкового законодавства позивачем.

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, відповідач подав касаційну скаргу, в якій просить їх скасувати у задоволені позову відмовити. Вказується га доводи, що аналогічні доводам вказаних в акті перевірки та апеляційної скарги, які не потребують додаткового зазначення.

Переглянувши рішення судів апеляційної інстанції в межах доводів касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судовими інстанціями фактичних обставин справи та правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення касаційної скарги, з огляду на наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідачем проведено камеральну перевірку своєчасності сплати до бюджету узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на прибуток іноземних юридичних осіб за 1 кв. 2015 року, 1 півріччя 2015 року та 2015 рік ТОВ «Атлантик-Гейзер», за результатами якої складено акт № 470/28-09-40- від 29.07.2016.

Перевіркою встановлено порушення строків сплати підприємством податку на прибуток іноземних юридичних осіб: за 2015 рік у сумі 86859,57 грн. терміном сплати до 19.02.2016 року (фактично погашено суму недоїмки шляхом подання уточнюючої декларації від 24.02.2016 року № );- за 1 кв. 2015 року у сумі 78808,23 грн. (фактично погашено недоїмку шляхом сплати згідно платіжного доручення № 462 від 18.04.2016 року); за 1 кв. 2015 року у сумі 128565 грн. та 1 півріччя 2015 року у сумі 49765,77 грн. по терміну сплати 08.04.2016 року (фактично погашено недоїмки шляхом сплати згідно платіжного доручення № 462 від 18.04.2016 року та поданням уточнюючої декларації від 06.05.2016 року № ).

Позивач, не погодившись з висновками акту перевірки, подав до СДПІ з ОВП у м. Харкові заперечення на акт перевірки № 470/28-09-40- від 29.07.2016 року.

Рішенням від 26.08.2016 року № 61/10-28-09-40-25 СДПІ з ОВП у м. Харкові висновки та результати акту перевірки № 470/28-09-40- від 29.07.2016 року залишено без змін.

На підставі висновків перевірки контролюючим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 29.08.2016 № , № , № та № .

ТОВ «Атлантик-Гейзер» подано до Офісу великих платників податків ДФС скаргу на вищезазначені податкові повідомлення-рішення.

Рішенням Офісу великих платників податків ДФС від 15.11.2016, скаргу ТОВ «Атлантик-Гейзер» залишено без задоволення, а податкові повідомлення-рішення від 29.08.2016 № , № , № та № - без змін.

Не погоджуючись з винесеними податковими повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду із вказаним позовом, який був задоволений.

Водночас Верховний Суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Пунктом 20.1.4 статті 20 ПК України встановлено право контролюючих органів проводити перевірки платників податків, але даною нормою законодавством чітко визначено, що ці перевірки повинні проводитися в порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Відповідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом документальної перевірки є зокрема своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, що передбачено підпунктом 75.1.2. пункту 75.1 статті 75 ПК України.

Системний аналіз норм, які визначають порядок камеральної перевірки та які діяли на час проведення перевірки податковим органом в межах спірних правовідносин, свідчить про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.

Натомість до 01 січня 2017 року (до внесення змін до статті 75 Податкового кодексу України) питання своєчасності нарахування та сплати усіх передбачених ПК України податків та зборів були предметом документальної перевірки, якій властиві зовсім інші ознаки в залежності від її виду (виїзна, невиїзна, планова, позапланова).

Невиконання податковим органом Порядку проведення документальних планових/позапланових перевірок на виконання вимог статей 77, 78, 79 ПК України призводить до порушення відповідачем способу реалізації владних управлінських функцій та відсутності правових наслідків перевірки, яка не охоплювала на час її проведення питання своєчасності сплати грошового зобов`язання.

Вказана позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 по справі № 826/1975/17 (К/9901/33866/18), від 13.06.2018 по справі №806/902/16 (К/9901/19833/18).

Відтак, питання своєчасної сплати податкових зобов`язань, за недотримання строків сплати по яким до позивача були застосовані податковими повідомленнями-рішеннями штрафні санкції, не є у розумінні вимог ПК України предметом камеральної перевірки, тому дії відповідача по проведенню камеральної перевірки з цього питання та винесення за її результатами податкового повідомлення-рішення є неправомірними.

Отже, враховуючи той факт, що судами попередніх інстанцій рішення у справі прийнято з неправильним застосуванням зазначених вище норм матеріального права, але з повним і всебічним встановленням обставин у справі, суд касаційної інстанції вбачає законні підстави погодитись з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, проте з інших підстав та мотивів.

Статтею 351 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби задовольнити частково.

2. Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2017 та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 змінити в мотивувальній частині, а в іншій частині судові рішення залишити без змін.

3. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіВ.П. Юрченко І.А. Васильєва С.С. Пасічник