Справа № 824/167/20-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 р. м. Чернівці Справа № 824/167/20-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

07.02.2020 року до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 424255,51 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 31876,26 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 17.09.2008 року між ним та АТ "Індустріально-Експортний банк", правонаступником якого є ПАТ "Креді Агріколь Банк" укладено кредитний договір №250(81), згідно умов якого Банк надав на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання кредит у сумі 300000,00 доларів США, з терміном користування з 17.09.2008 року по 16.05.2025 року.

З метою забезпечення виконання зобов`язання 17.09.2008 року між позивачем та АТ "Індустріально-Експортний банк" укладено договір іпотеки, за умовами якого під іпотеку передається належна позивачу квартира АДРЕСА_1 .

У зв`язку з валютними коливаннями національної грошової одиниці України відносно долара США в 2014 році, що потягнуло за собою збільшення боргу за вказаним Кредитним договором, у позивача виникла заборгованість перед банком, яку позивач невзмозі був погасити.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2014 року визнано мирову угоду, укладену між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за умовами якої Боржники зобов`язались в строк до 01.04.2015 року сплатити частину суми залишку заборгованості в розмірі 26000,00 доларів США шляхом щомісячної сплати платежів в розмірі 2166,67 доларів США на рахунок Кредитора протягом 12 місяців з дати укладення мирової угоди. При цьому залишок заборгованості за Кредитним договором у розмірі 81248,91 доларів США підлягає прощенню Кредитором.

Наказом Головного Управління ДФС у Чернівецькій області "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки" №379 від 28.05.2019 року на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.2 пункту 78.1 статті 78, пункту 1 статті 79, пункту 82.2 статті 82 розділу ІІ Податкового кодексу України, встановлено провести документальну позапланову невиїзну перевірку стану дотримання фізичною особою ОСОБА_1 вимог законодавства з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків на доходи фізичних осіб та військового збору щодо суми отриманих доходів в III кварталі 2015 року від АТ "Креді Агріколь Банк" за ознакою доходу 126 - Дохід, отриманий платником податку як додаткове благо за період з 01.01.2015 року по 31.12.2015 року тривалістю 5 робочих днів з 18.06.2019 року.

02.07.2019 року Головним Управлінням ДФС у Чернівецькій області складено акт №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків на доходи фізичних осіб та військового збору фізичної особи ОСОБА_1 за період з 01.01.2015 року по 31.12.2015 року, за висновками якого встановлені порушення податкового законодавства.

На підставі акту перевірки №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 від 02.07.2019 року відповідачем прийнято:

податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року №, яким за порушення абзацу "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164, підпункту 168.1.3 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу України, із застосуванням штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України, позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем "Податок на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 424255,51 грн в тому числі за податковими зобов`язаннями - 3339404,41 грн за штрафними (фінансовими) санкціями - 84851,10 грн;

податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року №, яким за порушення абзацу "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164, підпункту 168.1.3 пункту 168.1 статті 168, підпунктів 1.2, 1.4 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, із застосуванням штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України, позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем "військовий збір" на суму 31876,26 грн в тому числі за податковими зобов`язаннями - 25501,01 грн за штрафними (фінансовими) санкціями - 6375,25 грн.

Обґрунтовуючи протиправність податкових повідомлень-рішень позивач зазначив, що законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, прощені (анульовані) кредитором.

У зв`язку з політичною та фінансовою кризою, яка сталася у 2014 році та спричинила девальвацію національної валюти в Україні, враховуючи скрутне становище, в якому опинилися позичальники - фізичні особи, які отримали споживчі кредити в іноземній валюті, з 7 травня 2015 року підрозділ 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений пунктом 8 на підставі Закону України "Про внесення змін до ПК України щодо кредитних зобов`язань".

Метою запровадження вказаних положень є фактична реалізація положень Закону України "Про реструктуризацію кредитних зобов`язань з іноземної валюти в гривню", згідно з якими платникам податків надаються певні податкові преференції.

Однією з таких преференцій, встановлених у пункті 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, є невіднесення до додаткового блага платника податку і невключення до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу прощених (анульованих) кредитором сум курсової різниці та процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами. Курсова різниця обчислюється як різниця між основною сумою боргу, за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначеною за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року. Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Тобто, курсова різниця, що виникла внаслідок знецінення національної валюти по відношенню до валюти прощеного боргу (кредиту), не відноситься до доходів платника податку та не підлягає оподаткуванню.

В силу колізійного принципу пріоритету норми акта, виданого пізніше, до правовідносин, які виникли у зв`язку із прощенням банками з 1 січня 2015 року боргу позичальникам за кредитами в іноземній валюті, які не було погашено до 1 січня 2014 року та валюту зобов`язання за якими було змінено з іноземної на національну, застосовуються норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Застосування вимог абзацу "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

За таких обставин, на думку позивача, Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області не правильно визначив суму оподаткованого доходу, до складу якого неправомірно включив суму прощених (анульованих) боргових зобов`язань за відсотками в сумі 13139,44 доларів США, не застосував курсову різницю, що виникла внаслідок знецінення національної валюти по відношенню до валюти прощеного боргу, не зазначено з якого саме розрахунку, курсу валют, контролюючим органом було визначено анульовану (прощену) суму боргу у сумі 1700067,04 грн.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив проти позову, в якому зазначив, що на підставі акту перевірки №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 від 02.07.2019 року прийнято податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 424255,51 грн, та податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 31876,26 грн.

Підставою для винесення вказаних рішень стало те, що відповідно до податкового розрахунку за формою 1-ДФ фізичною особою ОСОБА_1 отримано дохід від ПАТ "Креді Агріколь Банк" в розмірі 1700067,04 грн, у вигляді анулювання (прощення) заборгованості, за ознакою доходу 126 - "Дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених ст. 165 розділу IV ПКУ) (пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПКУ)".

Також встановлено, що між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та позивачем 17.09.2008 року було укладено кредитний договір про надання кредиту №250(81).

Між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та позивачем 06.03.2014 року було укладено мирову угоду про анулювання залишку заборгованості за кредитним договором №250 (81) у сумі 81248,91 дол. США у випадку погашення позивачем суми залишку заборгованості за договором у розмірі 26000,00 дол. США до 01.04.2015 року.

Вищевказана мирова угода була також визнана ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2014 року.

ПАТ "Креді Агріколь Банк" було повідомлено позивача про факт прощення боргу за кредитним договором № 250 (81) повідомленням від 24.04.2015 року №1.

Також, "Креді Агріколь Банк" листом від 10451/4025/1 від 12.10.2018 року, у відповідь на запит ГУ ДФС у Чернівецькій області щодо структури прощеної заборгованості (тіло, проценти, пеня та інші виплати) за кредитним договором № 250 (81) від 17.09.2008 року направив копію повідомлення про прощення (анулювання) боргу ОСОБА_1 від 24.04.2015 року №1, де загальна сума прощеного боргу складає 80639,43 дол. США, в тому числі за основним боргом - 67499,99 дол. США, та за процентами 13139,44 дол. США.

Відповідач зазначав, що визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку.

Проценти нараховані за користування кредитними коштами включаються до оподаткованого доходу, що отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором, оскільки нараховані проценти за користування кредитом, є платою з користування кредитними коштами, а тому анулювання - звільнення від оплати за таку послугу для позивальника є додатковим благом, при цьому обов`язок сплати таких передбачено умовами кредитного договору як невід`ємної частини домовленостей досягнутих між сторонами.

Доходом платника податку у розумінні норм Податкового кодексу є основна сума за кредитним договором, які були анульовані (прощені) кредитором, натомість анульовані (прощені) пеня, штраф чи підвищені відсотки (за прострочення в платежу) не є доходом платника податку, а відповідно і не є об`єктом оподаткування податком з доходу фізичних осіб.

Податкові агенти, в даному випадку - ПАТ "Креді Агріколь Банк", які нараховують (виплачують, надають) дохід фізособам, зобов`язані нарахувати, утримати та сплатити до бюджету ПДФО від імені та за рахунок фізособи з виплачених їй доходів, а також військовий збір, передбачений п. 16-1 підрозд. 10 розд. XX Податкового кодексу. Податковими агентами є як юридичні особи (їх філії, відділення, інші відокремлені підрозділи), так і самозайняті особи, зокрема фізособи-підприємці, представництва нерезидентів-юросіб.

До обов`язків податкових агентів входить подання звітності із цих податків (пп. 14.1. 80 ПК), тому вони мають подати Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за формою № 1ДФ (пп. "б" п. 176.2 ПК). Форму № 1ДФ та Порядок її заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 13.01.15 року №4.

У даному випадку банк виконав усі вимоги ПКУ: було укладено договір про анулювання боргу та додатково підписано обома сторонами повідомлення про прощення (анулювання) боргу. Тобто податки із суми прощеного боргу фізична особа повинна була сплатити самостійно.

Щодо реструктуризації кредитних зобов`язань з іноземної валюти в гривню, відповідач зазначив наступне.

У випадку анулювання валютного боргу з 1 січня 2015 року - не вважається додатковим благом сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року.

Тобто, якщо особа взяла кредит в іноземній валюті до 1 січня 2014 року, а прощення такого боргу відбувалось вже після 1 січня 2015 року, то переводячи суму боргу, з якого буде сплачуватись податок на дохід та військовий збір, після анулювання боргу банком у національну валюту - потрібно застосовувати офіційний курс НБУ станом на 1 січня 2014 року. При цьому, виходячи із положень самого ПК України (п.8 пр.1 р. XX Перехідних положень), чітко видно, що для застосування даних положень, законодавець вказує на необхідність переведення боргу у національну валюту та необхідність прощення Банком саме різниці, що утворилась в результаті девальвації гривні.

Дані зміни були внесені Законом України від 09.04.2015 року №321-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань", прийнятого на виконання вимог Закону України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" та регулює ряд проблемних питань, пов`язаних з погашенням заборгованості, вираженої в іноземній валюті, надає платникам податків певні податкові преференції.

Зокрема, законодавчим актом встановлено, що кредитор-банк має право списати за рахунок створених страхових резервів суму збитків, що виникли в результаті анулювання (прощення) згідно із Законом України "Про реструктуризацію кредитних зобов`язань з іноземної валюти в гривню" фізичним особам - позичальникам частини боргу.

Зміна під час реструктуризації боргу валюти зобов`язання за кредитним договором з іноземної на гривню, та визначення чи перевищує сума прощеного (анульованого) кредитором боргу за таким кредитним договором суму курсової різниці здійснюється виключно кредитором (банком).

ОСОБА_1 не надано доказів що сторонами кредитного договору була змінена валюта зобов`язання за такими кредитами з іноземної валюти у гривню, платіжних квитанцій, підтверджуючих погашення частини кредиту та відсотків в грошовій одиниці України гривні, а також доказів наявності курсової різниці, включеної посадовими особами ГУ ДПС у Чернівецькій області до доходів платника при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки.

До того ж, позивачем 19.06.2019 року було направлено лист до відповідача в якому він висловив сумнів щодо достовірності поданої до ГУ ДПС у Чернівецькій області банком інформації відносно суми прощеного зобов`язання, у зв`язку з чим ним спрямовано запит до ПАТ "Креді Агріколь Банк" про надання уточнюючої інформації. Відповідь, яка буде надана банком, ОСОБА_1 зобов`язалась надати ГУ ДПС у Чернівецькій області.

Проте, відповідачу вищевказана інформація щодо суми прощеного зобов`язання не подавалась.

Також, ОСОБА_1 не надано доказів включення процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором до оподаткованої суми боргу.

Підсумовуючи вищевикладене, повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 424255,51 грн, та податкового повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 31876,26 грн є законними, прийнятими контролюючим органом в межах наданих повноважень.

Ухвалою суду від 18.02.2020 року відкрито провадження у справі за вищевказаним адміністративним позовом та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 17.03.2020 року.

У відповідності до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №682-р, проведено заміну первісного відповідача - Головного управління державної фіскальної служби України в Чернівецькій області на її правонаступника - Головне управління державної податкової служби України в Чернівецькій області.

Судове засідання призначене на 17.03.2020 року відкладене у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці в період з 17.03.2020 року по 27.03.2020 року.

У зв`язку із установленням, Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", на всій території України карантину, судове засідання призначене на 15.06.2020 року.

Судове засідання призначене на 15.06.2020 року відкладене на 14.07.2020 року, за клопотанням позивача.

Судове засідання призначене на 14.07.2020 року відкладене на 30.07.2020 року, у зв`язку з неявкою позивача.

Судове засідання призначене на 30.07.2020 року відкладене на 15.09.2020 року, за клопотанням позивача.

Позивач в судове засідання 15.09.2020 року не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання. До канцелярії суду 15.09.2020 року позивачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

У відповідності до ч. 7 ст. 205 КАС України 15.09.2020 року в судовому засіданні судом оголошено стислий зміст позовної заяви.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволення. Після надання пояснень по суті заперечень проти позову, представником відповідача подано до суду заяву про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами.

Зважаючи на приписи ч. 3 ст. 194 КАС України за клопотанням сторін, 15.09.2020 року суд продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши позовну заяву, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 виданий 24.09.1996 року Першотравневим РВ УМВС України в Чернівецькій області (а.с. 59-60).

17.09.2008 року між Акціонерним товариством "Індустріально-Експортний банк", правонаступником якого є ПАТ "Креді Агріколь Банк" (Банк) та ОСОБА_1 (Позичальник) укладено Кредитний договір №250(81) за умовами якого Банк надає Позичальнику на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання кредит у сумі 300000,00 доларів США. Термін користування кредитом - з 17.09.2008 року по 16.05.2025 року включно. Позичальник повертає кредит Банку згідно Графіку погашення заборгованості за Кредитним договором. Кредит надається Позичальнику на придбання нерухомого майна (надалі майно): двокімнатної квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 63.60 кв.м., жилою площею 41,50 кв.м. (а.с. 12-18).

З метою забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором від 17.09.2008 року №250(81) між Акціонерним товариством "Індустріально-Експортний банк" та ОСОБА_1 укладено Договір іпотеки №250(81)іп (а.с. 19-22).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва №761/24770/13-ц від 06.03.2014 року визнано мирову угоду, укладену між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 наступного змісту:

1. Боржники визнають свої солідарні зобов`язання перед Кредитором на підставі кредитного договору №250(81) від 17 вересня 2008 року (надалі - Кредитний договір) в сумі 317248,91 доларів США (триста сімнадцять тисяч двісті сорок вісім доларів США 91 цент) і які є предметом розгляду цивільної справи №761/24770/13-ц в Шевченківському районному суді м. Києва. Частина зобов`язань в сумі 210000,00 (двісті десять тисяч) доларів США боржниками сплачена до моменту підписання даної угоди. Залишок заборгованості, що підлягає сплаті становить 107248,91 (сто сім тисяч двісті сорок вісім доларів США 91 цент) (надалі - Сума залишку заборгованості).

2. В строк до 01 квітня 2015 року Боржники зобов`язуються та гарантують сплатити частину Суми залишку заборгованості в розмірі 26000,00 (двадцять шість тисяч) доларів США шляхом щомісячної сплати платежів в розмірі 2166,67 доларів США (дві тисячі сто шістдесят шість дол. США 67 центів) на рахунок Кредитора № НОМЕР_3 , протягом 12 (дванадцяти) місяців з дати укладання цієї мирової угоди. Вищевказані щомісячні платежі підлягають сплаті Боржниками не пізніше останнього банківського дня кожного місяця.

3.Боржники мають право дострокового погашення Суми залишку заборгованості.

4.Виключно за умови належного та повного виконання Боржниками умов п. 2 цієї угоди та в строки, передбачені цією угодою:

4.1.Залишок заборгованості Боржників за Кредитним договором у розмірі 81248,91 доларів США підлягає прощенню Кредитором.

4.2.Боржники звільняються від зобов`язань щодо сплати пені та штрафних санкцій за порушення Кредитного договору.

4.3.Зобов`язання Боржників за Кредитним договором вважаються виконаними в повному обсязі.

4.4.Припиняється іпотека нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що виникла на підставі Договору іпотеки №250(81)іп від 17.09.2008 року, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ "Креді Агріколь Банк" (в забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №250(81) від 17 вересня 2008 року), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В. 17.09.2008 року (надалі - Договір іпотеки);

4.5.Припиняється обтяження нерухомого майна, що є предметом іпотеки згідно Договору іпотеки. Кредитор втрачає підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки.

4.6.Кредитор зобов`язується протягом 3 (трьох) банківських днів з моменту належного та повного виконання Боржниками умов п. 2 цієї мирової угоди, підготувати і подати усі необхідні документи приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Морозовій С.В. та здійснити усі необхідні дії для:

- виключення з Державного реєстру іпотек відомостей про Договір іпотеки;

- виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, відомостей щодо обтяження квартири АДРЕСА_1 , іпотекою, що були внесені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., зареєстровані 17.09.2008 року за реєстраційним №23300.

У випадку не вчинення Кредитором зазначених вище дій, мирова угода підлягає переданню в органи Державної виконавчої служби для примусового виконання. Всі витрати, що можуть виникнути у Кредитора в зв`язку з виконанням п.4.6. цієї мирової угоди, покладаються на Боржників.

5. Дана мирова угода набирає чинності з моменту її затвердження судом і діє до повного виконання Боржниками та Кредитором, своїх зобов`язань, що передбачені цією мировою угодою.

6. Сторони домовились, що всі взаємовідносини між Кредитором і Боржниками з моменту затвердження цієї мирової угоди судом, регулюються даною мировою угодою і ухвалою суду про її затвердження.

7. У випадку невиконання чи неналежного виконання Боржниками вимог п. 2 цієї мирової угоди Сума залишку заборгованості перед Кредитором зберігається в повному обсязі і у Боржників виникає зобов`язання в солідарному порядку сплатити несплачену частину Суми залишку заборгованості протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня виявлення порушення Кредитором.

8. Сторони гарантують, що після належного виконання всіх умов цієї мирової угоди, вони не матимуть і не заявлятимуть жодних претензій одна до одної з приводу невиконання зобов`язань за Кредитним договором та/чи Договором іпотеки (а.с. 23-26).

Листом №1 від 24.04.2015 року ПАТ "Креді Агріколь Банк" повідомило позивача про прощення (анулювання) суми боргових зобов`язань по Кредитному договору, яка становить 80636,43 дол. США. в тому числі: за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США (а.с. 83).

Листом №К/1778/ФОП/24-13-54-04 від 11.09.2018 року ГУ ДФС у Чернівецькій області запросило позивача задекларувати доходи отримані в 2017 році (а.с. 84).

Листом від 19.06.2019 року позивач повідомив ГУ ДФС у Чернівецькій області, що ПАТ "Креді Агріколь Банк" подаючи 01.07.2015 року до податкового органу інформацію про суму прощеного (анульованого) боргового зобов`язання (форма 1-ДФ), діючи всупереч норм Податкового кодексу України, не вірно визначив суму оподаткованого доходу, незаконно до складу якого включив суму прощення (анулювання) боргових зобов`язань за процентами в сумі 13139,44 доларів США, та невірно застосував ставку НБУ, зазначивши її відмінну від розміру станом на 01.01.2014 року (а.с. 85-88).

В період з 18.06.2019 року по 24.06.2019 року, на підставі наказу ГУ ДФС у Чернівецькій області №379 від 28.05.2019 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки" та повідомлення від 28.05.2019 року №81, головним державним ревізором - інспектором Тріщуком Сергієм Іллічем та головним державним ревізором - інспектором Тацюком Володимиром Миколайовичем відділу контрольно - перевірочної роботи фізичних осіб та самозайнятих осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Чернівецькій області, проведена документальна позапланова невиїзна перевірка діяльності платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 , за період з 01.01.2015 року по 31.12.2015 року (а.с. 28-29, 80-81).

Перевіркою встановлено, що відповідно до податкового розрахунку за формою 1-ДФ позивачем отримано дохід від ПАТ "Креді Агріколь Банк" в розмірі 1700067,04 грн (а.с. 77-79).

За результатами проведеної перевірки складено акт від 02.07.2019 року №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 (а.с. 32-40), яким встановлені наступні порушення:

- п.п. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49, п.п. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ (із змінами та доповненнями) платником податків - фізичною особою ОСОБА_1 не подано до податкового органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2015 рік;

- п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ (із змінами та доповненнями) - встановлено заниження суми податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, яке підлягає сплаті до бюджету за 2015 рік в сумі 339404,41 грн;

- п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п.п. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168, п.п. 1.2, 1.4 п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (із змінами та доповненнями), з урахуванням змін, внесених Законом №71-III Про внесення змін до Податкового Кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи від 28.12.2014 року - не нараховано та не утримано військовий збір з загального річного оподатковуваного доходу за 2015 рік на суму 25501,01 грн.

На підставі акта від 02.07.2019 року №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення:

- форми "Р" від 29.07.2019 року №, яким за порушення п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму 424255,51 грн, в тому числі: податкове зобов`язання - 339404,41 грн, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) - 84851,10 грн (а.с. 43);

- форми "Р" від 29.07.2019 року №, яким за порушення п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п.п. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168, п.п. 1.2, 1.4 п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму 31876,26 грн, в тому числі: податкове зобов`язання - 25501,01 грн, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) - 6375,25 грн (а.с. 44).

13.08.2019 року позивач звернувся до Державної фіскальної службою України із скаргою в якій просив скасувати податкові повідомлення-рішення форми "Р" від 29.07.2019 року № та форми "Р" від 29.07.2019 року № (а.с. 48-52).

Рішенням Державної податкової служби України від 11.10.2019 року №873/К/99-00-08-05-04-14 від 11.10.2019 року залишено без змін податкові повідомлення-рішення ГУ ДФС у Чернівецькій області від 29.07.2019 року №, №, а скаргу ФО ОСОБА_1 - без задоволення (а.с. 54-57).

Вважаючи протиправними податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № та №, позивач звернувся до суду з даним позовом.

До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд, у відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 КАС України, визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин, зазначає, що при вирішенні даної справи необхідно керуватись нормами Конституції України, Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 року (далі - ПК України в редакції на момент спірних правовідносин), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з підпунктом 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Як вбачається з матеріалів справи, 17.09.2008 року між Акціонерним товариством "Індустріально-Експортний банк", правонаступником якого є ПАТ "Креді Агріколь Банк" (Банк) та ОСОБА_1 (Позичальник) укладено Кредитний договір №250(81) за умовами якого Банк надає Позичальнику на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання кредит у сумі 300000,00 доларів США. Термін користування кредитом - з 17.09.2008 року по 16.05.2025 року включно.

З метою забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором від 17.09.2008 року №250(81) між Акціонерним товариством "Індустріально-Експортний банк" та ОСОБА_1 укладено Договір іпотеки №250(81)іп.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва №761/24770/13-ц від 06.03.2014 року визнано мирову угоду, укладену між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 наступного змісту:

1. Боржники визнають свої солідарні зобов`язання перед Кредитором на підставі кредитного договору №250(81) від 17 вересня 2008 року (надалі - Кредитний договір) в сумі 317248,91 доларів США (триста сімнадцять тисяч двісті сорок вісім доларів США 91 цент) і які є предметом розгляду цивільної справи №761/24770/13-ц в Шевченківському районному суді м. Києва. Частина зобов`язань в сумі 210000,00 (двісті десять тисяч) доларів США боржниками сплачена до моменту підписання даної угоди. Залишок заборгованості, що підлягає сплаті становить 107248,91 (сто сім тисяч двісті сорок вісім доларів США 91 цент) (надалі - Сума залишку заборгованості).

2. В строк до 01 квітня 2015 року Боржники зобов`язуються та гарантують сплатити частину Суми залишку заборгованості в розмірі 26000,00 (двадцять шість тисяч) доларів США шляхом щомісячної сплати платежів в розмірі 2166,67 доларів США (дві тисячі сто шістдесят шість дол. США 67 центів) на рахунок Кредитора № НОМЕР_3 , протягом 12 (дванадцяти) місяців з дати укладання цієї мирової угоди. Вищевказані щомісячні платежі підлягають сплаті Боржниками не пізніше останнього банківського дня кожного місяця.

3. Боржники мають право дострокового погашення Суми залишку заборгованості.

4. Виключно за умови належного та повного виконання Боржниками умов п. 2 цієї угоди та в строки, передбачені цією угодою:

4.1. Залишок заборгованості Боржників за Кредитним договором у розмірі 81248,91 доларів США підлягає прощенню Кредитором.

4.2. Боржники звільняються від зобов`язань щодо сплати пені та штрафних санкцій за порушення Кредитного договору.

4.3. Зобов`язання Боржників за Кредитним договором вважаються виконаними в повному обсязі.

4.4. Припиняється іпотека нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що виникла на підставі Договору іпотеки №250(81)іп від 17.09.2008 року, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ "Креді Агріколь Банк" (в забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №250(81) від 17 вересня 2008 року), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою Світланою Володимирівною 17.09.2008 року (надалі - Договір іпотеки);

4.5. Припиняється обтяження нерухомого майна, що є предметом іпотеки згідно Договору іпотеки. Кредитор втрачає підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки.

Листом №1 від 24.04.2015 року ПАТ "Креді Агріколь Банк" повідомив позивача про прощення (анулювання) суми боргових зобов`язань по Кредитному договору, яка становить 80636,43 дол. США, в тому числі: за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США (а.с. 83).

Листом №1 від 24.04.2015 року ПАТ "Креді Агріколь Банк" під підпис повідомило позивача про прощення (анулювання) суми боргових зобов`язань по Кредитному договору, яка становить 80636,43 дол. США, в тому числі: за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США.

Таким чином, позивачеві було прощено борг по Кредитному договору №250(81) від 17 вересня 2008 року у розмірі 80636,43 дол. США, в тому числі: за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США.

Крім того, ПАТ "Креді Агріколь Банк", як кредитором, було повідомлено позивача, що сума анульованого (боргового) зобов`язання буде включена банком до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, за підсумками звітного періоду, у якому боргове зобов`язання було прощено. Також повідомлено, що позивач зобов`язаний включити дохід у вигляді прощеного боргу до річної податкової декларації та сплатити податки та збори з такого доходу в порядку та розмірах, встановлених чинним законодавством України.

З матеріалів справи та акту документальної перевірки від 02.07.2019 року №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 судом встановлено, що на підставі відомостей з ДРФО ДФС про суми виплачених доходів та утриманих з них податків (форма - 1ДФ) фізичною особою ОСОБА_1 у 2015 році отримано дохід у сумі 1700067,04 грн за ознакою доходу "126" - додаткове благо, без визначення суми утриманого податку, джерело отримання ПАТ "Креді Агріколь Банк".

Згідно наданого відповідачем до суду додатку до звіту (форма - 1ДФ), за даними ПАТ "Креді Агріколь Банк", загальна сума виплаченого ПАТ "Креді Агріколь Банк" ОСОБА_1 доходу 1700067,04 грн.

Встановлено, що ПАТ "Креді Агріколь Банк" листом № 10451/4025/1 від 12.10.2018 року, у відповідь на запит ГУ ДФС у Чернівецькій області щодо структури прощеної заборгованості (тіло, проценти, пеня та інші виплати) за Кредитним договором №250(81) від 17 вересня 2008 року направлено копію повідомлення про прощення (анулювання) боргу ОСОБА_1 від 24.04.2015 року №1, де загальна сума прощеного боргу складає 80636,43 дол. США, в тому числі за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США.

В матеріалах справи відсутнє рішення про зміну валюти зобов`язання чи визначення суми прощеного позивачу боргу по Кредитному договору №250(81) від 17 вересня 2008 року в національній гривні, в тому числі за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США.

Як пояснив представник відповідача, згідно відомостей з ДРФО ДФС про суми виплачених доходів та утриманих з них податків (форма - 1ДФ) фізичною особою ОСОБА_1 у 2015 році отримано дохід у сумі 1700067,04 грн та наданих ПАТ "Креді Агріколь Банк" у відповідь на запит ГУ ДФС у Чернівецькій області відомостей щодо структури прощеної заборгованості (тіло, проценти, пеня та інші виплати) за Кредитним договором №250 (81) від 17 вересня 2008 року було розраховано податкові зобов`язання позивача відповідно до оскаржуваних податкових повідомлень-рішень форми "Р" від 29.07.2019 року № та №.

В свою чергу, податковим повідомленням-рішенням форми "Р" від 29.07.2019 року №, за порушення п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму 424255,51 грн, в тому числі: податкове зобов`язання - 339404,41 грн, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) - 84851,10 грн.

Податковим повідомленням-рішенням форми "Р" від 29.07.2019 року №, за порушення п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п.п. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168, п.п. 1.2, 1.4 п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму 31876,26 грн, в тому числі: податкове зобов`язання - 25501,01 грн, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) - 6375,25 грн.

Перелік додаткових благ, які включаються до оподатковуваного доходу, встановлений підпунктом 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України є вичерпним.

У відповідності до п. п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Згідно з п. 167.1 ст. 167 ПК України ставка податку становить 15 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.6 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами, якщо база оподаткування для місячного оподатковуваного доходу не перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року (далі у цьому пункті - мінімальна заробітна плата).

Якщо база оподаткування, яка визначена з урахуванням норм пункту 164.6 статті 164 цього розділу щодо доходів, зазначених в абзаці першому цього пункту, в календарному місяці перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, до суми такого перевищення застосовується ставка 20 відсотків.

Відповідно до п 8. Підрозділ 1 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Отже, з метою оподаткування доходи, отримані платником податку у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, та суми прощеної (анульованої) кредитором у розмірі різниці, розрахованої відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" Кодексу, слід розглядати окремо.

Визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку.

При прощенні (анулюванні) заборгованості особа одержує економічну вигоду у вигляді збереження активів у силу припинення належного кредитору права вимоги та кореспондуючого цій вимозі обов`язку боржника витрачати кошти на погашення заборгованості за кредитом.

Боржник (платник податків), який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) суми основного боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідних сум податку, в тому числі і військового збору.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 травня 2018 року по справі № 805/2788/17-а (номер провадження № К/9901/31145/18).

Крім того, у постанові Верховного Суду від 21 травня 2018 року у справі № 820/7182/16 зазначено, що оподатковуваним доходом позивача є лише основна заборгованість за кредитом, прощена (анульована) банком. Прощені (анульовані) банком проценти за користування кредитом, комісії та/або штрафні санкції (пеня) не є доходом платника податків, а тому база оподаткування повинна визначатись лише з суми, прощеної (анульованої) банком, яку позивач фактично отримав за банківським кредитом, без врахування таких платежів.

Враховуючи викладене, у разі якщо кредитором (банком) здійснено анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту), а не суми у розмірі різниці, розрахованої кредитором відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" Кодексу, то з метою оподаткування сума такого анульованого боргу вважається додатковим благом і включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу з урахуванням норм п. п. "д" п. п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Кодексу та оподатковується податком на доходи фізичних осіб.

Частиною першою статті 1054 Цивільного кодексу України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з частиною 1 статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

У відповідності до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі статтею 605 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, в разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід.

Відсутність в підпункті "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України точності щодо визначення додаткового блага у вигляді суми боргу платника податку, анульованого кредитором за його самостійним рішенням, була усунена шляхом внесення змін Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року N 71-VIII, який набрав чинності з 1 січня 2015 року.

Згідно з підпунктом "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України (в редакції, чинній з 1 січня 2015 року) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Таким чином, законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.

Наведене підтверджується і змінами, які в подальшому внесені до законодавства, зокрема, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань" від 09 квітня 2015 року № 321-VIII, який набрав чинності 07 травня 2015 року, редакція підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 Податкового кодексу України була доповнена абзацом другим, у зв`язку з чим сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності не підлягали включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку.

Таким чином, анульована заборгованість з процентів, комісії, пені не підлягає оподаткуванню.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2019 року, справа № 813/330/16.

Крім того, Законом України від 28 грудня 2014 року №71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", який набрав чинності 01 січня 2015 року, внесено зміни до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, у відповідності до яких тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Як повідомив в ході розгляду справи представник відповідача та підтверджується актом перевірки від 02.07.2019 року №130/24-13-13-04-19/ НОМЕР_1 , приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення, податковий орган керувався тими даними про суму прощеного боргу, які поступили від ПАТ "Креді Агріколь Банк", зокрема відомостями з додатку до звіту (форма - 1ДФ), де, за даними ПАТ "Креді Агріколь Банк", загальна сума виплаченого ПАТ "Креді Агріколь Банк" ОСОБА_1 доходу складає 1700067,04 грн, а також наданими ПАТ "Креді Агріколь Банк" у відповідь на запит ГУ ДФС у Чернівецькій області відомостями щодо структури прощеної заборгованості (тіло, проценти, пеня та інші виплати) за Кредитним договором №250 (81) від 17 вересня 2008 року, де загальна сума прощеного боргу складає 80636,43 дол. США, в тому числі за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США, за процентами - 13139,44 дол. США (лист № 10451/4025/1 від 12.10.2018 року, копію повідомлення про прощення (анулювання) боргу ОСОБА_1 від 24.04.2015 року №1).

Крім того, представник відповідача не заперечував, що до суми прощеного боргу (1700067,04 грн) було включено відсотки (проценти) за користування кредитом (13139,44 дол. США).

За таких обставин суд вважає, Головне управління ДПС у Чернівецькій області не правильно визначило суму оподаткованого доходу, до складу якого неправомірно включено суму прощених (анульованих) боргових зобов`язань за відсотками (процентами) за користування кредитом в сумі 13139,44 доларів США, не зазначено з якого саме розрахунку, курсу валют, контролюючим органом було визначено анульовану (прощену) суму боргу у сумі 1700067,04 грн.

За встановлених обставин справи суд дійшов висновку, що відповідачем - Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області, не правильно було визначено суму оподаткованого доходу, до складу якого неправомірно включено суму прощених (анульованих) боргових зобов`язань за відсотками (процентами) за користування кредитом в сумі 13139,44 доларів США, не зазначено з якого саме розрахунку, курсу валют, контролюючим органом було визначено анульовану (прощену) суму боргу у сумі 1700067,04 грн, а відтак, визначення позивачу грошового зобов`язання зі сплати податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, військового збору та штрафних санкцій, обрахованих в тому числі з суми прощеного (анульованого) боргового зобов`язання за відсотками (процентами) за користування кредитом є протиправним.

Водночас, відповідно до конституційного принципу розподілу влади, суд не наділений повноваженнями підміняти контролюючий орган і визначати об`єкт оподаткування та нараховувати суми грошових зобов`язань, які підлягають сплаті до державного бюджету, у спірних правовідносинах, а суд лише має перевірити правильність таких розрахунків.

Оскільки податковим органом не надано розрахунку з якого він виходив, приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення, в тому числі не надав розрахунок прощеного позивачу боргу по Кредитному договору №250(81) від 17 вересня 2008 року в національній гривні, в тому числі за основною сумою кредиту - 67499,99 дол. США та за процентами - 13139,44 дол. США, не зазначено з якого саме розрахунку курсу валют визначено об`єкт оподаткування, тощо, то зазначене унеможливлює суду перевірити правильність визначення об`єкта оподаткування та нарахування сум грошових зобов`язань, які підлягають сплаті до державного бюджету, відповідно до оскаржуваних податкових повідомлень-рішень форми "Р" від 29.07.2019 року № та №, з урахуванням висновків суду щодо не правильного визначання суми оподаткованого доходу позивача, до складу якого неправомірно включено суму прощених (анульованих) боргових зобов`язань за відсотками (процентами) за користування кредитом в сумі 13139,44 доларів США.

За встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносин, суд вважає, що, відповідач, приймаючи спірні податкові повідомлення-рішення, діяв не на підставі та не у спосіб, визначений законом, та як наслідок невірно застосував норми чинного податкового законодавства України, а отже такі податкові повідомлення-рішення є протиправними і підлягають скасуванню.

Разом з цим, приймаючи рішення у даній справі, суд вважає необґрунтованими та безпідставними доводи позивача щодо врахування при визначенні відповідачем об`єкта оподаткування курсової різниці, оскільки позивачем не надано доказів, що сторонами Кредитного договору №250(81) від 17 вересня 2008 року була змінена валюта зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, платіжних квитанцій, підтверджуючих погашення частини кредиту та відсотків в грошовій одиниці України гривні, а також доказів наявності курсової різниці, включеної посадовими особами ГУ ДПС у Чернівецькій області до доходів платника при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Так, у пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про протиправність податкових повідомлень-рішень Головного управління Державної фіскальної служби України у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № та №.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності оскаржуваних податкових повідомлень-рішень форми "Р" від 29.07.2019 року № та № у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір на загальну суму 1681,60 грн, що сплачений відповідно до квитанції №110 від 05.02.2020 року.

Керуючись статтями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 424255,51 грн.

3. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області форми "Р" від 29.07.2019 року № на суму 31876,26 грн.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області судові витрати на суму 1681 (одна тисяча шістсот вісімдесят одна) грн 60 коп., що сплачені відповідно до квитанції №110 від 05.02.2020 року.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 );

Відповідач - Головне управління Державної податкової служби у Чернівецькій області (, вул. Героїв Майдану, 200-А, м. Чернівці, Чернівецька область, 58013).

Суддя В.О. Григораш