Справа № 480/3864/20
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2020-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
12 листопада 2020 року Справа № 480/3864/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Глазька С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Провозіна О.І.,
представника позивача - Олійника А.В.,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду м. Суми адміністративну справу №480/3864/20 за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ІНФОРМАЦІЯ_2 з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , в якій просив суд:
- стягнути з ОСОБА_3 на користь Сумського обласного військового комісаріату 4150,74 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди спричиненої державі;
Ухвалою суду від 02.03.2020 прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №480/361/20 за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні. Окрім того у вказаній ухвалі було зазначено, що заяву позивача про поновлення строку звернення до суду буде розглянуто у підготовчому судовому засіданні.
Ухвалою суду від 23.06.2020 позовні вимоги ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди роз`єднано та виділено у самостійне провадження позовні вимоги, крім іншого, щодо:
Ухвалою суду від 24.06.2020 прийнято до провадження дану справу за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.
У підготовче судове засідання 12.11.2020, після визнання явки представника позивача обов`язковою, з`явився представник позивача та підтримав позовні вимоги у повному обсязі, а також просив задовольнити клопотання позивача про визнання поважними причин пропуску строку для звернення з даною позовною заявою до суду у зв`язку з чим просив поновити строк звернення до суду.
Відповідач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явився.
Так, розслідуванням встановлено, що нарахування та перерахунок фінансових коштів здійснювались у відділі фінансового забезпечення під керівництвом підполковника ОСОБА_2 за участю тимчасово виконуючого обов`язки начальника відділу підполковника ОСОБА_4 , заступника начальника відділу фінансового забезпечення майора ОСОБА_3 . Всі, без виключення роздавальні відомості (платіжні) підписувались начальником відділу фінансового забезпечення та військовим комісаром ІНФОРМАЦІЯ_3 або особами, що тимчасово виконували його обов`язки (на час виявлення порушення - полковником ОСОБА_5 та полковником ОСОБА_1 та полковником ОСОБА_6 ).
Тобто, 04.06.2019 позивачем було встановлено суму збитків та осіб з яких вказані збитки підлягають стягненню, разом з тим, з адміністративним позовом про стягнення вказаних сум з винних осіб, у тому числі і відповідача, позивач звернувся тільки 15.01.2020 (штам відділу поштового зв`язку на поштовому конверті).
Суд зазначає, що частиною другою статті 19 Конституції України від 28.06.1991 № 254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Водночас, чинним процесуальним законодавством визначено, що реалізувати своє право на звернення до суду за захистом порушених прав можливо лише в межах визначеного законом строку.
Так, положеннями статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Разом з тим, частиною третьою статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Водночас, положеннями частини п`ятої статті 122 КАС України закріплено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Крім того, частиною третьою статті 123 КАС України визначено, що у разі якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.
Згідно з прецедентним правом Європейського Суду право на доступ є одним з аспектів права на суд, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні. Тим не менше, ці обмеження не повинні обмежувати або зменшити доступ людини таким чином або в такій мірі, що сама суть права знеціниться; такі обмеження не будуть сумісні з положеннями Конвенції, якщо вони не переслідують законну мету або якщо немає розумної пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).
Як вбачається з рішення Європейського Суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.
У справі Белле проти Франції Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Позивач обґрунтовуючи поважність пропуску місячного строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом зазначає, що ним попередньо був поданий даний позов до Зарічного районного суду м. Суми в порядку цивільного судочинства, однак як встановлено судом, вказаний позов був поданий позивачем до Зарічного районного суду м. Суми у вересні 2019 року та ухвалою вказаного суду від 01.10.2020 у справі №591/5890/19 позивачу було відмовлено у відкритті провадження у справі та роз`яснено, що вказаний позов підлягає розгляду в порядку передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
На запитання суду, у зв`язку з чим позивач не скористався своїм правом на звернення до суду у період з 04.06.2019 по вересень 2019 року, його представник у судовому засіданні зазначив, що позивач вважав, що він має строк звернення до суду відповідно до ЦПК України три роки, окрім того посилається на завантаженість позивача.
З даного приводу суд зазначає, що відповідно до висновків, зазначених в постанові Верховного Суду від 05.12.2018 року у справі №818/1688/16, даний спір піддягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питанням реалізації правового статусу особи, яка перебуває на публічній службі, від моменту її прийняття на посаду до звільнення з публічної служби, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом надання відповідного позову про стягнення шкоди відбувається після її звільнення з державної служби.
Тобто з 05.12.2018 позивач мав можливість бути обізнаним про підсудність даної категорії спорів саме окружним адміністративним судам.
Щодо посилань на завантаженість, то позивачем не наведено доказів перешкод чи труднощів для об`єктивної неможливості своєчасно звернутися до суду.
Щодо періоду з 01.10.2019 по 15.01.2020, то представник позивача обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку посилається на зайнятість та зміни у законодавстві, що не давали йому можливості своєчасно звернутися до суду.
З даного приводу суд зазначає, що позивачем не наведено конкретних підстав або обставин змін у законодавстві, які об`єктивно унеможливлювали його право на звернення до суду у вищевказаний період.
Щодо посилань на завантаженість, як і у попередньому періоді позивачем не наведено доказів перешкод чи труднощів для об`єктивної неможливості своєчасно звернутися до суду, окрім того, вищевказаною ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 01.10.2020 позивачу вже був роз`яснений порядок звернення до суду з даними позовними вимогами.
У зв`язку з вищевикладеним, суд констатує, що позивачем був порушений місячний строк на звернення до суду з даною позовною заявою за відсутності поважних причин, у зв`язку з чим позовна заява ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди підлягає залишенню без розгляду відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 243, 248 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку звернення до суду відмовити.
Позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Повний текст ухвали складений та підписаний 16 листопада 2020 року.

Суддя С.М. Глазько