Справа № 800/125/17 (800/559/16)
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 листопада 2020 року

Київ

справа №800/125/17 (800/559/16)

адміністративне провадження №Зн/9901/69/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Васильєвої І.А.,

суддів: Пасічник С.С., Юрченко В.П., Хохуляк В.В., Ханова Р.Ф., перевіривши заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі 800/125/17 (800/559/16) за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України про скасування постанови Верховної Ради України від 29.09.2016 року № 1606-VIII, -

УСТАНОВИВ:

Рішенням Верховного Суду від 14 червня 2018 року, залишеним без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 19 березня 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 до Верховної Ради України про скасування постанови Верховної Ради України від 29.09.2016 року № 1606-VIII відмовлено.

08 вересня 2020 року ОСОБА_1 (далі - заявник) звернулася до Верховного Суду із заявою про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами з підстави, визначеної п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України та в якості істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, посилалася на постанови Верховного Суду які, на думку скаржника, спростовують факти, покладені в основу судового рішення у справі № 800/125/17 (800/559/16), зокрема у справі № 800/580/16 (адміністративне провадження А/9901/27/18) та у справах № 800/513/16, № 800/539/16, №9901/56/18, № 800/532/16, №9901/51/18, № 800/520/16, №800/523/16, №800/579/16, № 800/554/16, № 9901/350/18, № 800/519/16, № 800/554/16, № 800/525/16, № 9901/57/18, № 800/606/16, № 800/545/16 (якими позови звільнених 29.09.2016 року Верховною Радою України суддів були задоволені та встановлено, що на позачерговій сесії 29.09.2016 року ВР України діяла з порушенням Регламенту та процедури голосування). По тексту заяви заявник зазначає, що про наявність вказаних постанов Верховного Суду, які покладені в основу нововиявлених обставин для перегляду справи позивачу стало відомо 25.08.2020 року при підготовці заяви про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом в іншій справі № 9901/185/20, на підтвердження чого додала оригінал заяви про поновлення строку звернення з адміністративним позовом до суду у справі № 9901/185/20.

Верховний Суд ухвалою від 14 вересня 2020 року залишив заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі 800/125/17 (800/559/16) без руху з наданням строку для усунення недоліків шляхом подання до суду: 1) обґрунтованого клопотання про поновлення строку на подання заяви; 2) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин у даній справі в розрізі встановлених обставин у справах Верховного Суду, на які посилається заявник; 3) надати суду копії усіх перелічених рішень Верховного Суду в якості доказів, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Повертаючись до питання пропущеного строку для подання заяви, суд звертав увагу, що постанови Верховного Суду, на які посилається заявник в якості підстави для перегляду справи за нововиявленими обставинами, прийняті судами щонайменше у 2018 році і заявник не наводить жодних доказів, що саме з цього періоду він був позбавлений можливості дізнатись про їх існування та в порушення вимог ч. 3 ст. 364 КАС України обґрунтоване клопотання про поновлення строку на подання заяви суду не надає. Суд не прийняв в якості доказів пропуску строку - заяву у справі № 9901/185/20, оскільки вона подана як доказ пропуску строку звернення до суду в межах іншої справи.

На усунення недоліків заяви ОСОБА_1 надіслала на адресу суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з заявою про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі 800/125/17 (800/559/16) разом з посиланням на докази, що їх підтверджують, та додала копії усіх перелічених нею рішень Верховного Суду (в якості доказів, що підтверджують наявність нововиявлених обставин).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду з заявою, ОСОБА_1 знов зазначила, що про наявність постанов Верховного Суду, які покладені в основу нововиявлених обставин для перегляду справи їй стало відомо 25.08.2020 року при підготовці заяви про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом в іншій справі № 9901/185/20. Та додатково додала, що про існування вказаних постанов Верховного Суду їй раніше відомо не було, оскільки вона не була учасником чи стороною у цих справах та вказані рішення їй не направлялись. Про наявність вказаних рішень їй стало відомо випадково, після тривалого пошуку відповідної інформації на різних веб-сайтах Інтернет, у тому числі на сайтах Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Верховного суду та інших, оскільки отримати відповідний текст постанови чи рішення суду з Єдиного державного реєстру судових рішень, який містить більше 90 мільйонів судових актів, можливе лише знаючи про дату рішення та номер справи за позовом того чи іншого судді, звільненого за порушення присяги 29.09.2016 року на позачерговому пленарному засіданні.

Надаючи оцінку клопотанню в частині поважності причин пропуску строку звернення з заявою Верховний Суд наголошує на тому, що пунктом 1 частини першої статті 363 КАС України визначено, що з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасник справи подає заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Законодавче обмеження вказаного строку насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом або заявою про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Проте, скаржник, порушуючи питання про поновлення строку, не вказав поважних підстав, які б відповідали вищезазначеним критеріям і беззаперечно свідчили про неможливість своєчасного звернення з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Зазначені заявником підстави про те, що перешкоди вчасного звернення були пов`язані з випадковим дізнанням 25.08.2020 року при підготовці заяви про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом в іншій справі, а також підкріплюючи це важким пошуком справ в мережі інтернет, суд не може визнати поважними. Оскільки зазначені підстави не доводять про наявність дійсних перешкод чи труднощів, або залежали від об`єктивно непереборних обставин, тоді як рішення Верховного Суду, на які посилається заявник, прийняті щонайменше в червні 2018 року і заявник не наводить жодних доказів, що саме з цього періоду він був позбавлений дізнатись про їх існування в період з червня 2018 року до 25.08.2020 року.

З огляду на вище зазначене Верховний Суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Частиною 4 статті 366 КАС України передбачено, що крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.

Керуючись статтями 361, 363, 364, 366 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Відхилити клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі 800/125/17 (800/559/16).

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Верховного Суду від 14 червня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі 800/125/17 (800/559/16) повернути заявникові без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий cуддя: Васильєва І.А.

Судді: Пасічник С.С.,

Юрченко В.П.

Хохуляк В.В.

Ханова Р.Ф.