Справа № 160/10696/20
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення,-
ОСОБА_1 з урахуванням уточненого адміністративного позову (від 17.09.2020 року) 07.09.2020 року звернуся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 06/ДПП-20 від 03 вересня 2020 року щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .
На думку позивача, голова КДКА Дніпропетровської області Самарець О.І. не залишає безпідставних спроб притягнути ОСОБА_12 до дисциплінарної відповідальності шляхом штучного зібрання в одну купу всіх скарг незадоволених процесуальних опонентів адвоката ОСОБА_1 за трирічний період діяльності, які вдались до ототожнювання клієнта з адвокатом, в порушення п. 16 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Так, якимось дивним чином незнайомі між собою особи змогли в один день 15.07.2020 року в один час та в одному місці подати колективну скаргу на адресу особисто голови КДКА Дніпропетровської області Самарця О.І. щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 . При цьому окремі скарги зазначеними особами не подавались до КДКА Дніпропетровської області до моменту виникнення конфлікту позивача з ОСОБА_13 . До вказаної заяви додатками додані окремі заяви ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 . Таким чином, заяви додані до колективної скарги є її додатками до колективної заяви від 15.07.2020 року та не є окремими скаргами. Відповідно не можуть бути розглянуті окремо, а розгляду підлягає саме скарга від 15.07.2020 року.
Позивач також зазначає, що окремі заяви ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 не були подані або надіслані особисто заявником (скаржником) або його представником до КДКА в Дніпропетровській області, а надійшли в якості додатків до колективної скарги від 15.07.2020 року та не були зареєстровані в порядку п. 21 Положення, а тому не можуть розглядатись як окремі скарги та по ним не може надаватись доручення на проведення перевірки. В скаргах, які надійшли до голови КДКА Дніпропетровської області Самарця О.І. не містяться відомості щодо ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі що є порушенням вимог п.п. 2 п. 14 Положення. За таких обставин як колективна скарга від 15.07.2020 року так і окремі скарги скаржників не відповідають п. 14 Положення та не можуть бути розглянуті самостійно. Такі скарги повинні були надходити окремо та кожна відповідати вимогам п. 14 Положення та бути зареєстровано відповідно до п. 21 Положення. Крім того, до всіх зазначених скарг в порушення п.п. 4 п. 14 Положення не долучено копії платіжної квитанцій про оплату за організаційно-технічне забезпечення їх розгляду. Відповідно до п. 15 Положення, заява (скарга), оформлена без дотримання вимог пункту 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження. Відтак, помилковим є надання головою дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області Биваліним О.В. доручення на проведення перевірки відомостей у скаргах ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 . Тобто за таких обставин всі зазначені скарги, зокрема колективна скарга від 15.07.2020 року, повинні були бути поверненні заявникам (скаржникам) з відповідними роз`ясненнями в порядку п. 15 Положення.
Стосовно колективної заяви від 15.07.2020 року щодо поведінки позивача від громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , яка зареєстрована за № 252/2а останній зазначив наступне. В порушення п.п. 2 п. 14 Положення вказана заява не містить викладення будь-яких фактичних обставин, відомостей про вчинення дисциплінарного проступку, тощо. Сама заява зводиться до вимог притягти до відповідальності адвокатів ОСОБА_1 та ОСОБА_14 .
Стосовно окремих скарг ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 . Обставини, вказані у скаргах не визнаю, скарги містить неправдиві відомості з метою незаконного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Суть та зміст всіх скарг зводиться виключно до обвинувачень у вчиненні позивачем кримінальних правопорушень розгляд чого є виключною компетенцією правоохоронних органів та в жодному випадку не відноситься до компетенції КДКА в Дніпропетровській області. Як випливає зі скарг заявників позивач нібито вчиняє кримінальні правопорушення, а правоохоронні органи жодним чином не реагують. Зі скарг виходить, що правоохоронні органи не вбачають в моїх діях кримінальних правопорушень, також слід зазначити, що позивач жодного разу не притягався до кримінальної відповідальності. Отже, з метою вплинути на адвокатську діяльність позивача та чинити тиск на останнього, як на адвоката, такі скарги одночасно подаються особисто до голови КДКА Дніпропетровської області Самарець О.І., з яким у позивача триває конфлікт.
Позивач стверджує, що в самих скаргах зазначається, що всі скаржники є співвласниками часто певного нерухомого майна та в них існують конфлікти з іншими співвласниками приводу використання нерухомого майна. Скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 містять відомості, які датовані 2018 та лютим 2019 років та по яким пройшло більше одного року, відповідно такі відомості не можуть мати наслідками притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності відповідно до п. 13 Положення. Скарга ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не містить дати підписання, a ОСОБА_15 взагалі замість заяви (скарги) надає пояснення, що не відповідає п. 14 Положення. В скаргах ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_10 і ОСОБА_16 не міститься взагалі ніяких вимог, зокрема щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності, що не відповідає вимогам п.п. 2 п. 14 Положення. Всі, без виключення, скарги (заяви) не містять обов`язкового реквізити передбаченого п. 14 Положення - зазначення електронної пошти.
Позивач також зазначає, що в оскаржуваному рішенні № 06/ДПП-20 від 03.09.2020 року зазначено, що дослідивши матеріали перевірки, дисциплінарна палата дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку. Так, відповідно до матеріалів перевірки дисциплінарна палата нібито вбачає порушення прав скаржників на користування належного їм майна, шляхом перешкоджання в доступі до приміщень, заміни вхідних замків (абз. 4,5 рішення). Таким чином, дисциплінарна палата розглянувши скарги скаржників де йдеться про вчинення кримінальних злочинів приходить до висновків, що ОСОБА_1 перешкоджав в доступі до приміщень та змінював замки та на цій підставі порушує дисциплінарну справу. Разом з тим, в рішенні № 06/ДПП-20 від 03.09.2020 року не зазначено, які конкретно дії адвоката ОСОБА_1 мають ознаки дисциплінарного проступку, не зазначається час, місце та спосіб вчинення таких дій, відсутні посилання на будь-які докази наявні в матеріалах перевірки. Навіть відсутні посилання на скарги скаржників, які вказують на подібні обставини. В оскаржуваному рішенні зазначається, що дисциплінарна палата нібито вбачає порушення вимог законодавства України, що регулюють відносини у сфері приватної власності, а саме ст. 41 Конституції України, ст. ст. 319, 321, 358 Цивільного кодексу (абз. 8 стор. 9). Таким чином, дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області не наділена відповідною компетенцію вирішувати питання щодо порушення цивільних прав. Разом з тим, слід зазначити що відсутні будь-які докази порушення прав скаржників ОСОБА_1 . Відповідно до п. 32 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Стосовно довідки складеної за результатами перевірки скарг на адвоката ОСОБА_1 позивач зазначив, що означена довідка не містить дати її складання, а отже могла бути складена будь-який навіть після відкриття дисциплінарного провадження.
15.10.2020 року від ОСОБА_1 до суду надійшли додаткові пояснення, в яких позивач зазначає про відсутність в оскаржуваному рішенні підпису голови КДКА Дніпропетровської області є підставою для його скасування, що є в свою чергу порушенням п. 8.12. Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури затвердженого радою адвокатів України від 16.02.2013 № 77 (зі змінами та доповненнями від 15.11.2019 року № 148).
23.10.2020 року кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області до суду подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування вказаного, відповідачем зазначено, що оскаржуваним рішенням відповідача оцінка дій позивача по суті не надавалася, воно є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на осяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності жодним чином. Само по собі рішення про відкриття дисциплінарного провадження за своєю правовою природою є аналогічним рішенню про відкриття провадження у судовій справі та не несе жодних негативних наслідків позивачеві, є лише проміжним рішенням, яке свідчить про наявність ознак дисциплінарного проступку та свідчить про необхідність розгляду дисциплінарної справи на засіданні дисциплінарної палати КДКА де повно та всебічно усі сторони мають право надати свої аргументи.
03.11.2020 року кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області до суду подано відзив на додаткові пояснення позивача, в якому відповідач зазначив про те, що Оскільки рішення про порушення дисциплінарної справи не віднесено Регламентом до рішення, що є окремим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, яке видається від імені КДКА, воно не повинно підписуватись головою КДКА, а отже оскаржуване рішення підписане уповноваженими на це особами. До того ж, ОСОБА_13 заявив самовідвід під час розгляду скарги на адвоката ОСОБА_1 , який було розглянуто членами КДКА під час засідання та було задоволено. Тож ОСОБА_13 не був присутній під час розгляду Дисциплінарною палатою Скарги на адвоката ОСОБА_1 , а тому не мав права підписувати рішення КДКА про відкриття дисциплінарного провадження - оскільки не приймав участі у його прийнятті. Вказані обставини підтверджуються витягом з протоколу засідання КДКА , який долучено до вказаного доповнення. Згідно Рішення ВКДКА № У-003/2019 від 30 травня 2019 року, рішення Дисциплінарної палати КДКА було скасовано саме з тієї підстави, що голова КДКА підписав рішення Дисциплінарної палати КДКА, яке було винесено за його відсутності. Таким чином, вказане рішення свідчить про той факт, що відсутність Голови КДКА на засіданні відповідної палати позбавляє його права підписувати Рішення відповідної палати.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2020 року зазначена вище справа розподілена та 08.09.2020 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2020 року означену позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: засвідчених копій документів для суду та для вручення відповідачу із проставленням на лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа відмітки Копія та Згідно з оригіналом; доказів сплати судового збору у розмірі 840,80 грн.; засвідченої належним чином копії рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 03.09.2020 року щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .
У встановлений строк в ухвалі суду від 14.09.2020 року позивач усунув недоліки означеного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.09.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Витребувано засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за спільною скаргою та окремими скаргами ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 та зобов`язано подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду у строк до 15.10.2020 року. Судом попереджено кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Дніпропетровської області про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.09.2020 року заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення задоволено. Вжито заходи забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області 03.09.2020 року №06/ДПП-20 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 до розгляду адміністративної справи по суті та набрання рішенням законної сили.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2020 року заяву третіх осіб без самостійних вимог: 1) ОСОБА_2 , 2) ОСОБА_3 , 3) ОСОБА_4 , 4) ОСОБА_6 , 5) ОСОБА_8 , 6) ОСОБА_9 , 7) ОСОБА_10 про скасування заходів забезпечення позову повернуто заявникам без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2020 року виправлено описку в ухвалі Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2020 року про повернення заяви третіх осіб без самостійних вимог про скасування заходів забезпечення позову заявникам без розгляду в частині вірного найменування за текстом: третіх осіб без самостійних вимог: 1) ОСОБА_2 , 2) ОСОБА_3 , 3) ОСОБА_4 , 4) ОСОБА_6 , 5) ОСОБА_8 , 6) ОСОБА_9 , 7) ОСОБА_10 .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 року у задоволенні клопотання представника кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Шпакової Ольги Сергіївни про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 року повторно витребувано від кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області засвідчені належним чином відповідно до вимог ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України та зобов`язано подати до суду у строк до 23.10.2020 року матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за спільною скаргою та окремими скаргами ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 .
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з огляду на наступне.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 30.08.2019 року ОСОБА_6 до слідчого відділу Дніпровського відділу поліції ГУ НП в Дніпропетровській області подано заяву про вчинення злочину ОСОБА_1 .
У матеріалах справи також міститься клопотання на ім`я слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_17 з приводу бездіяльності слідчого ОСОБА_18 .
02.10.2019 року ОСОБА_19 на ім`я слідчого Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Фурка В.П. подано заяву щодо усунення перешкод у користуванні йог власністю та повернення йому квартири, де заявник зареєстрований та фактично проживає.
06.11.2019 року ОСОБА_6 на ім`я слідчого Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Донцової Л.В. подано заяву щодо запобігання протиправних дій з боку ОСОБА_1 .
16.03.2020 року ОСОБА_1 на адресу вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури направлено скаргу щодо поведінки адвокатів ОСОБА_13 та ОСОБА_20 .
10.06.2020 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. подано заяву накласти дисциплінарне стягнення та позбавити позивача права за зайняття адвокатською діяльністю.
17.06.2020 року адвокатом ОСОБА_1 на ім`я голови Ради адвокатів України ОСОБА_21 , членам спеціальної тимчасової комісії з перевірки та дослідження матеріалів щодо проведення конференції адвокатів Дніпропетровської області від 07.12.2018 р.: ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 направлено звернення про вчинення протиправного випливу й тиску на адвоката незаконно обраним головою КДКА Дніпропетровської області шляхом зловживання своїм службовим становищем.
Листом від 02.07.2020 року за № 1006/0/2-20 керівником Секретаріату Національної асоціації адвокатів України (Секретаріату Ради адвокатів України) ОСОБА_29 позивачу повідомлено про те, що звернення від 17.06.2020 року щодо незаконного обрання адвоката ОСОБА_13 головою КДКА Дніпропетровської області та інших пов`язаних із цим питань направлено на опрацювання до членів спеціальної тимчасової комісії з перевірки та дослідження матеріалів щодо проведення конференції адвокатів Дніпропетровської області 07.12.2018р. та планується включити до порядку денного чергового засідання Ради адвокатів України.
06.07.2020 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. направлені заяви з приводу об`єднання її справами зі справа усіх постраждалих від злочинності ОСОБА_30 та ОСОБА_31
10.07.2020 року ОСОБА_32 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. направлені пояснення та заяву з приводу злочинного угрупування та рейдерства відносно адвоката ОСОБА_1 . Тож, в заяві від 10.07.2020 року заявник просив голову КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_13 накласти дисциплінарне стягнення та позбавити позивача права за зайняття адвокатською діяльністю.
10.07.2020 року ОСОБА_6 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. направлено пояснення, в якому заявниця зазначила про злочинні дії з боку ОСОБА_30 та ОСОБА_33 , про що надала фото та відео письмових доказів. Також, цього ж дня, ОСОБА_6 подано заяву об`єднання її справи зі справами усіх постраждалих від злочинності ОСОБА_1 та ОСОБА_31
11.07.2020 року ОСОБА_34 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. подано пояснення щодо участі адвоката ОСОБА_1 у ситуації із рейдерським захопленням домоволодіння, яке сталося 14.04.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 .
13.07.2020 року ОСОБА_9 на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. направлено пояснення, в якому заявниця просила відносно ОСОБА_1 накласти дисциплінарне стягнення та позбавити останнього права за зайняття адвокатською діяльністю.
В матеріалах справи також містяться заяви, пояснення та доповнення к поясненню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які скеровані на ім`я ОСОБА_31 , з приводу злочинних дій адвоката ОСОБА_1 , об`єднання їх справ зі справами усіх постраждалих від злочинності ОСОБА_1 та ОСОБА_14
21.07.2020 року на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області за вх. № 252/2а від ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_32 , ОСОБА_11 надійшла колективна заява від 15.07.2020 року, в якій заявники просили на підставі п. 3 ч. 1 ст. 31, п. 1 ч. 3 ст. 35 та відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» накласти на адвокатів ОСОБА_1 та ОСОБА_14 дисциплінарні стягнення позбавити останніх права на зайняття адвокатською діяльністю.
04.08.2020 року ОСОБА_1 до на ім`я голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області Самарця О.І. подано пояснення, яке зареєстроване відповідачем 04.08.2020 року за вх. № 257/1а. в означеному поясненні позивач заявив відвід всьому складу дисциплінарної палати КДКА в Дніпропетровській області, в тому числі голові КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_13 і неможливим навіть проведення перевірки обставин, зазначених у колективній скарзі від 15.07.2020 року та доданих до неї скарг.
04.08.2020 року ОСОБА_1 на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області направлено заяву про відвід голові КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_13 та всім членам ДП КДКА в Дніпропетровській області. Означена заява зареєстрована відповідачем 04.08.2020 року за вх. №258/1а.
Рішенням № 06/ДПП-20 кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області дисциплінарної палати від 03.09.2020 року вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвокатів - ОСОБА_1 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2505 видане КДКА Дніпропетровської області 15.05.2012 року, і ОСОБА_14 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №2215 видане КДКА Дніпропетровської області 09.11.2010 року, розгляд якої призначити на 11-00 годину 24 вересня 2020 року за адресою: АДРЕСА_2 . Про прийняте рішення повідомлено зацікавлених осіб. У відповідності до ч. 3 ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», вказане рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Не погоджуючись із спірним рішенням, позивач звернулася з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами першою та другою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, в редакції чинній на час спірних правовідносин (далі - Закон).

Згідно зі статтею 2 Закону адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно ч. 1, 2 ст. 33 Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст. 36 Закону право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, в редакції чинній на час спірних правовідносин, Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі - Положення № 120), регламентує питання щодо здійснення процедури дисциплінарного провадження.

Наведене Положення № 120 розроблено відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Закону України «Про звернення громадян», Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268 (нова редакція) та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Пунктом 10 Положення № 120 передбачено, що до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, ради адвокатів регіону або її членів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або її членів, заяви адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій, громадян та інших осіб на дії адвокатів.

Перелік вимог які висуваються до заяви (скарги), щоб бути прийнятними регламентовані у п. 14 Положення № 120.

Отже, заява (скарга), а також інші документи прирівняні до скарг, можуть бути підставою для дисциплінарної відповідальності, які мають містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.

Так, як вже зазначалось вище, 06.07.2020 року, 10.07.2020 року та 13.07.2020 року до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області надійшла спільна заява ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_36 та ОСОБА_14 .

В своїй спільній заяві скаржники просять відкрити дисциплінарне провадження стосовно адвоката ОСОБА_36 та адвоката ОСОБА_14 за вчинення ними дисциплінарного проступку, а саме: порушення присяги адвоката (не дотримання принципів верховенства права та законності) та правил адвокатської етики, відповідно до ч.2, ч.3 п.2 ст.32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за обставинами, що вказані в окремих заявах скаржників, доданих до цієї заяви.

В своїй заяві скаржники вказують, що адвокат ОСОБА_36 порушив присягу адвоката та правила адвокатської етики, оскільки під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти лише дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, а адвокат ОСОБА_36 фактично є співучасником протиправних дій. Також, всі скаржники просили позбавити адвоката ОСОБА_36 права на заняття адвокатською діяльністю.

Слід зазначити, що статтею 11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:

"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".

В Преамбулі Правил адвокатської етики зазначено, що «надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов`язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права. Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає дотримання Правил адвокатської етики як одного з основних професійних обов`язків адвоката».

Статтею 2 Правил адвокатської етики передбачено, що дія Правил поширюється на: всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Стаття 7 Правил адвокатської етики дотримання законності, встановлює, що у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Частини 1 та 2 статті 12 Правил адвокатської етики визначають, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Ознайомившись з матеріалами скарги та довідкою члена дисциплінарної палати ОСОБА_35 , якому було доручено проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, заслухавши пояснення відповідач дійшов висновку, що в діях адвоката ОСОБА_36 наявні ознаки дисциплінарного проступку, що стало підставою для відкриття Дисциплінарного провадження.

Беручи до уваги наведені вище імперативні норми, які покладають на адвокатів обов`язки, суд вважає, що дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області має всі законодавчі підстави у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2505 видане КДКА Дніпропетровської області 15.05.2012 року.

Позивач у своєму позові вказує на «нібито» очевидну протиправність оскаржуваного рішення, оскільки пунктом 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі Положення) передбачено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), яка відповідає зазначеним вимогам та може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

У своїх поясненнях позивачем подано заяву про щодо протиправного впливу на адвоката шляхом зловживання правом на подачу скарги до Національної асоціації адвокатури України та Ради адвокатів Дніпропетровської області відносно голови КДКА Дніпропетровської області Самарець О.І., голови кваліфікаційної палати КДКА Дніпропетровської області Забеліна В.Г. та заявниці Монахович С.В. вказані заяви не є Скаргами на дії адвокатів у розумінні Положення та у розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»

На засіданні КДКА Дніпропетровської області позивачем заявлено відвід голові ОСОБА_13 та всім членам дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області, які також не можуть бути розцінені як скарги на казаних адвокатів, - в результаті вказаної заяви ОСОБА_13 заявив самовідвід та покинув залу засідань КДКА.

Отже, на думку суду, посилання позивача на вказані підстави не мають жодного обґрунтованої підстави та не можуть бути враховані судом як підстави визначені пунктом 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката.

Окрім цього, вказані обставини не відповідають дійсності оскільки скарги на дії адвоката ОСОБА_36 були подані громадянами України - ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 - вказані особи не є адвокатами та не мають жодного відношення до адвокатського самоврядування.

Також необхідно звернути увагу на ту обставину, що адвокат ОСОБА_36 також не є членом адвокатського самоврядування.

Усі відомості про членів адвокатського самоврядування розміщені на офіційних сторінках Ради адвокатів Дніпропетровської області та КДКА Дніпропетровської області: https://advokaty.dp.ua/golovna/sklad-rady/ та https://kdka.dp.ua/nasha-komanda

Відповідно, посилання ОСОБА_36 за тестом позовної заяви на вимоги ст. 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката є недоречними та необґрунтованими.

Щодо посилання позивача на численні скарги на дії голови КДКА Самарця О.І., що були подані адвокатом ОСОБА_36 , суд зазначає наступне.

На думку суду, сам по собі факт наявності скарг з боку адвоката ОСОБА_36 не встановлює факту будь-якого порушення з боку ОСОБА_13 , в тому числі і порушення прав позивача.

Як пояснив відповідач у поясненнях, які надійшла до суду 17.11.2020 року, на сьогоднішній день по жодній із поданих ОСОБА_36 скарг не було прийнято процесуального рішення та не встановлено жодного факту порушення вимог чинного законодавства головою КДКА Самарцем О.І., що свідчить про неналежність Посилань ОСОБА_36 на порушення ОСОБА_13 вимог чинного законодавства та прав ОСОБА_36 .

Щодо посилання ОСОБА_36 на той факт, що рішення КДКА Дніпропетровської області від № 12/ДПП-19 від 05.12.2019 року про порушення відносно адвоката ОСОБА_36 дисциплінарної справи скасовано рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі № 160/12469/19 від 07.02.2020 року, яке набуло чинності суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до інформації, яка міститься на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Page/2), сайті Судова влада України (https://court.gov.ua), рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 року адміністративний позов ОСОБА_36 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 05.12.2019 року №12/ДПП-19 щодо порушення дисциплінарної справи відносно ОСОБА_36 Стягнуто з кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (49000, м.Дніпро, вул. Святослава Хороброго, 11, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. (сімсот шістдесят вісім грн. 40 коп.). Разом з цим, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.08.2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 в адміністративній справі № 160/12469/19. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.11.2020 року клопотання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про здійснення розгляду справи в судовому засіданні за участю учасників справи задоволено. Призначено справу № 160/12469/19 до апеляційного розгляду у судовому засіданні на 11:00 годину 26 листопада 2020 року.

Відтак, посилання ОСОБА_36 щодо скасування рішення про відкриття дисциплінарного провадження у відношенні нього не знаходять свого підтвердження.

Також, позивач жодним чином не підтвердив наведені обставини доказами, очевидна протиправність оскаржуваного рішення ґрунтується на особистих припущеннях ОСОБА_36 та є беззмістовними.

Фактично наявна очевидна неузгодженість викладених ОСОБА_36 фактів, їх необґрунтованість та не підтвердженість останніх переконливими доказами.

Щодо правомірності прийнятих Дисциплінарною палатою рішень необхідно зазначити наступне:

Згідно ч. 1 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно ч. 1 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань (абз. 1 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом (абз. 2 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. (абз. 5 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. (ч. 3 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»), яка приймає рішення порушувати дисциплінарне провадження чи ні.

Необхідно наголосити, що вказане рішення не є кінцевим результатом розгляду скарги та відповідно не несе такого правового наслідку як притягнення особи до дисциплінарної відповідальністю.

На думку суду, на стадії порушення дисциплінарної справи не встановлюється вина адвоката, чи є докази достатніми, обставини, які характеризують особу адвоката, наслідки вчинення дисциплінарного проступку і т.д, а тільки з`ясовується, чи є в діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. В даному випадку, проаналізувавши матеріали дисциплінарної справи, наявні в ній документи, пояснення сторін, дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області дійшла лише про наявність ознак в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та необхідність розгляду скарги.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного суду у справі 815/1830/18 від 24.06.2020 року «Верховний Суд наголошує, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи. З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА Одеської області у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, яка, на думку особи, що звернулася зі скаргою, має підстави вважати, що розміщення адвокатом ОСОБА_1 під час спілкування в мережі Інтернет повідомлення завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому. За таких обставин та правового врегулювання Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що оскаржуване позивачем рішення про порушення дисциплінарної справи містить попередні висновки щодо наявності в її діях як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного проступку, оскільки порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.»

В обґрунтування позову позивач зазначає про очевидну протиправність оскаржуваного рішення, оскільки пунктом 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі Положення) передбачено, якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), яка відповідає зазначеним вимогам та може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.».

Поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права» має один і той же зміст».

Таким чином, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини для того, щоби мати можливість звернутися за захистом до суду особа має довести, що вона є жертвою порушення прав. Щоби претендувати на статус жертви такого порушення, оспорюваний захід має безпосередньо зашкодити особі (рішення «Аксу проти Туреччини» [Aksu v. Turkey] пункт 50; «Берден» [Burden v. the United Kingdom] пункт 33; «Тенасе проти Молдови» [Tгnase v. Moldova]).

Отже, наведені вище положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, без реального порушення прав, свобод чи інтересів позивача у спірних правовідносинах, тільки тому, що заявник вважає, що начебто певні обставини впливають на його правове становище. Предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов`язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 15.12.2015 року у справі №800/206/15.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Тому, ураховуючи, що наразі спірні правовідносини не вичерпані та з метою захисту прав позивача, місцевий суд дійшов до висновку, що оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Разом із тим, згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Сам факт порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката жодним чином не встановлює в його діянні факту вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, оскаржуване позивачем рішення про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в діях ОСОБА_36 ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку. Разом з тим, суд зазначає, що порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування.

Більш того, необхідно зазначити , що дії Дисциплінарної комісії в тому числі ОСОБА_13 були направлені виключно на забезпечення дотримання законності та встановлення істини, комісія мотивувалась лише бажанням забезпечити повний все сторонній розгляд справи.

З наведеного випливає, що викладені у скарзі ОСОБА_37 вище наведені доводи з приводу дій Дисциплінарної комісії в тому числі ОСОБА_13 , є безпідтсавними та необгрунтованими.

Стосовно тверджень позивача з приводу того, що в скаргах, які надійшли до голови КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_13 не містяться відомості щодо ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі що є порушенням вимог п.п. 2 п. 14 Положення. Доводів щодо того, що скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 містять відомості, які датовані 2018 та лютим 2019 років та по яким пройшло більше одного року, відповідно такі відомості не можуть мати наслідками притягнення адвокат до дисциплінарної відповідальності відповідно до п. 13 Положення, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п. 11-14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджено рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року № 120, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Заяви (скарги), подані з порушенням зазначеного терміну, не розглядаються.

Вимоги до заяви (скарги):

1) Заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути надіслана поштою.

2) У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено:

- найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга);

- ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи -для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти (за наявності);

- ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

- зміст дисциплінарного проступку адвоката, згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»;

- виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку;

- вимоги заявника (скаржника);

- виклад обставин, якими обґрунтовуються вимоги заявника (скаржника);

- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, викладену у заяві (скарзі), перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

3) На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування.

4) До заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга).

5) Заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання. У разі подання заяви (скарги) представником, у ній зазначаються ПІБ представника, його поштова адреса, а також номер засобів зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з заявою (скаргою) подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

6) Повноваження представників мають бути посвідчені такими документами: нотаріально-засвідченою довіреністю від імені фізичної особи; довіреністю від імені юридичної особи за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, а також документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником. Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов`язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору.

З наведеного слід дійти до висновку про те, що у скаргах заявника повинні зазначатися поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти лише за наявності, а не в обов`язкову порядку.

Відтак, посилання позивача на порушення відповідачем вимог п.п. 2 п. 14 Положення є недоречним та безпідставним.

До того ж, судом також не приймаються до уваги доводи позивача за безпідставністю, що скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 містять відомості, які датовані 2018 та лютим 2019 років та по яким пройшло більше одного року, оскільки скарги заявників, які були надані відповідачем до матеріалів справи, мали місце подій як 06.07.2020 року, 10.07.2020 року та 13.07.2020 року.

Щодо додаткових пояснень поданих позивачем, з приводу того, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам чинного законодавства оскільки не підписано головою КДКА, що є порушенням п. 8.12 Регламенту КДКА.

Підпункотом 4.6.1 пункту 4.6 Регламенту КДКА регіону, затвердженої рішенням Ради Адвокатів України № 268 від 17.12.2013 року, визначено, що компетенція кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складом дисциплінарної палати за участі Голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури: приймає рішення про припинення адвокатської діяльності шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на підставі рішення дисциплінарної палати про застосування до адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; встановлення факту надання особою недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; виключення з Єдиного реєстру адвокатів України іноземних адвокатів в порядку дисциплінарного стягнення, або у зв`язку із зміною обставин, які були підставами для включення ЄРАУ, у країні походження іноземного адвоката.

Пунктом 8.7. Цього Регламенту визначено, що окремими документами кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, які видаються від імені КДКА, є рішення КДКА та палат КДКА: а) про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту; б) про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю внаслідок накладення на адвоката дисциплінарного стягнення; в) про припинення адвокатської діяльності внаслідок накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; г) про припинення адвокатської діяльності внаслідок встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України та анулювання свідоцтва; ґ) про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України; д) про виключення адвоката іноземної держави з Єдиного реєстру адвокатів України за дисциплінарний проступок; е) про допуск до складання кваліфікаційного іспиту та про відмову у допуску до складання кваліфікаційного іспиту.

Отже у даному випадку суд вважає, що оскільки рішення про порушення дисциплінарної справи не віднесено Регламентом до рішення, що є окремим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, яке видається від імені КДКА, воно не повинно підписуватись головою КДКА, а отже оскаржуване рішення підписане уповноваженими на це особами.

Окремо необхідно зауважити, що ОСОБА_13 заявив самовідвід під час розгляду скарги на адвоката ОСОБА_36 , який було розглянуто членами КДКА під час засідання та було задоволено. Тож ОСОБА_13 не був присутній під час розгляду Дисциплінарною палатою Скарги на адвоката ОСОБА_36 , а тому не мав права підписувати рішення КДКА про відкриття дисциплінарного провадження оскільки не приймав участі у його прийнятті.

Вказані обставини підтверджуються Витягом з протоколу засідання КДКА від 03.09.20290 року, який міститься у матеріалах справи.

Необхідно зазначити, що згідно Рішення ВКДКА №/2019 від 30 травня 2019 року, Рішення Дисциплінарної палати КДКА було скасовано саме з тієї підстави, що Голова КДКА підписав рішення Дисциплінарної палати КДКА, яке було винесено за його відсутності. Таким чином, вказане рішення свідчить про той факт, що відсутність Голови КДКА на засіданні відповідної палати позбавляє його права підписувати Рішення відповідної палати.

Відтак, на думку суду, у спірних правовідносинах відповідач діяв згідно із вимогами ст. 19 Конституції України та спірне рішення прийняте ним на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також обґрунтовано.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки доказів протиправності оскаржуваного рішення позивачем суду не надано, а судом в ході розгляду справи їх наявність не встановлена.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994р. Справа «РуїзТоріха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги арбітражного керуючого ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Враховуючи відмову у задоволені позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С. В. Прудник