Справа № 540/3206/20
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/3206/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобал Фактор" про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 22.07.2020 року №62632402,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідовни про відкритгя виконавчого провадження № 62632402 від 22.07.2020 року, відкритого на підставі виконавчого напису № 8194 від 03.07.2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "ГЛОБАЛ ФАКТОР" коштів в розмірі 10 738,43 грн.

Ухвалою від 02.11.2020 року позовну заяву залишено без руху для надання можливості позивачу звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення з позовними вимогами.

17.11.2020 року на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем подано заяву про усунення недоліків.

Стосовно додаткових обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправною та скасування постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідовни про відкритгя виконавчого провадження № 62632402 від 22.07.2020 року, відкритого на підставі виконавчого напису № 8194 від 03.07.2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "ГЛОБАЛ ФАКТОР" коштів в розмірі 10 738,43 грн, суд зазначає наступне.

Так, 17.11.2020 року позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з означеною позовною вимогою, в якій вказано, що неможливість вчасного звернення до суду обумовлена виконанням позивачем військового обов`язку на території Луганської області в складі сил військової частини НОМЕР_1 .

Наведені обставини позивач вважає поважними підставами пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з чим просить його поновити.

Надаючи оцінку обґрунтованості заявленого клопотання позивача суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Разом з тим, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванню учасників судового процесу. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Так, суд зазначає, що згідно п.1 ч.2 ст. 287 КАС України позовну заяву у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Відповідно норм спеціального закону - ч.5 ст. 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п. 1 ст. 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (п. 51 рішення від 22.10.96 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Щодо застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд зазначив, що дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Тобто практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Для визначення дати, з якої слід починати обрахунок місячного строку звернення до суду, слід визначити дату, з якої позивач дізнався про порушення свого права.

ОСОБА_1 оскаржено рішення відповідача про відкриття виконавчого провадження №62632402 від 22.07.2020 року. Позивачем в позовній заяві самостійно зазначено, що дізнався він про наявність відкритого виконавчого провадження 03.10.2020 року, отримавши за допомогою поштового зв`язку постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника.

З цього слідує, що про порушення прав позивачу було відомо, щонайменше, з 03.10.2020 року, а з позовом він звернувся до суду 21.10.2020 р. (згідно штампу на конверті, в якому надійшов позов), тобто з пропуском встановленого ст.287 КАС України десятиденного строку. Більш того, з пропуском строку в 10 робочих днів, передбаченого ч.5 ст. 74 Закону України "Про виконавче провадження".

Пропуск строку звернення до суду з позовом також визнається позивачем, що вбачається з позову та заяви про поновлення строку звернення до суду (дата надходження: 17.11.2020 року).

Подальше обґрунтування поважності причин пропуску строку позивачем зводиться до його посилань на виконання бойових завдань у складі військової частини НОМЕР_1 .

На сьогодні в адміністративному процесуальному законодавстві немає чіткої норми, яка б визначала поняття «поважна причина», її загальні ознаки. Також немає переліку поважних причин чи певного кола обставин, які можна вважати підставою для поновлення пропущених процесуальних строків.

Натомість, законодавець передбачив, що причини поважності пропуску процесуального строку суд оцінює, зважаючи на обґрунтування поважності цих причин та наданих доказів. Така оцінка відбувається з дотриманням норм ст.90 КАС України, яка встановлює, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному розгляді.

Як правило, поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

З приводу наведених ОСОБА_1 підстав, суд зазначає, що період виконання обов`язків військової служби в складі військової частини, яка бере участь в операції об`єднаних сил, беззаперечно, обмежує право такої особи на проведення позовної роботи (необхідність постійного знаходження в місці дислокації, польові умови перебування тощо).

Наведений період, на думку суду, має переривати процесуальний строк на звернення особи до суду.

Між тим, чинними є приписи ч.1 ст. 72, ч.1 ст. 77 КАС України, відповідно яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи на підставі доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, для прийняття заявлених позивачем підстав для поновлення строку звернення до суду, суду мають бути надані докази їх існування.

При цьому, посилання позивача на неможливість надати докази щодо відрядження військової частини до зони проведення операції об`єднаних сил через наявність на них грифу секретності є безпідставними, оскільки в даному конкретному випадку достатнім є довідка командування військової частини щодо виконання позивачем військових завдань на території проведення операції об`єднаних сил.

Натомість, жодних доказів наведених позивачем в заяві про поновлення строків обставин ОСОБА_1 не надано.

Таким чином, суд не встановив переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду за захистом своїх прав.

Тому, з наведених вище обґрунтувань, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду викладені позивачем в заяві від 12.11.2020 року та застосовує наслідки, передбачені ч. 2 ст. 123 КАС України у вигляді повернення позовної заяви позивачу.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу .

Одночасно, суд звертає увагу позивача на ч. 8 ст. 169 КАС України, згідно з якою повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Отже, отримавши докази, які підтверджують поважність пропуску строку звернення до суду, позивач може повторно звернутись до суду з даним позовом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобал Фактор" про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 22.07.2020 року №62632402 разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя О.В. Ковбій