Справа № 580/3367/20
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

19 листопада 2020 року справа № 580/3367/20

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Білоноженко М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

25.08.2020р. до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України (далі - відповідач) в якій просить:

- скасувати рішення №1 від 25 липня 2019 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України в частині відмови у допуску до складання кваліфікаційного іспиту стосовно ОСОБА_1 .

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14.09.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

07.10.2020р. до суду від Міністерства юстиції України надійшла заява про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, в обгрунтування якої зазначено, що оскаржуваним рішенням відмовлено позивачу у допуску до складання кваліфікаційного іспиту. Оскаржуване рішення було направлено позивачу листом від 30.07.2019р. за вих. №2642/19.6.4/46-19, простим поштовим відправленням, про що свідчить відомості журналу обліку вихідної кореспонденції, відтак позивача належним чином повідомлено про прийняте відповідачем рішення. Також звернуто увагу, що на офіційній інтернет-сторінці Міністерства юстиції України за три дні до дати проведення кваліфікаційного іспиту розміщується інформація про допуск чи недопуск осіб до складання кваліфікаційного іспиту, в зв`язку із чим позивач, як заінтересована в складанні іспиту особа міг дізнатися про його допуск/недопуск до сдачі іспиту. Представник відповідача зазначає, що відповідно до ст. 122 КАС України, встановлюється шестимісячний строк звернення до суду, який обчислюється, зокрема з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав. Зазначено також, що оскільки позивач мав реальну можливість дізнатися про його недопуск до складення іспиту в серпні 2019 року, однак звернувся із даним позовом 25.08.2020р., позивачем пропущено строк звернення до суду, в зв`язку із чим просив залишити позов без розгляду.

При вирішенні питання щодо звернення позивача із заявленими позовними вимогами, в межах строку звернення, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч 1,2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, процесуальними нормами закріплено обов`язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду та у випадку його пропуску за відсутності заяви про поновлення пропущеного строку звернення, або якщо наведені в такій заяві підстави визнаються судом неповажними, суд залишає таку позовну заяву без розгляду, не розглядаючи справу по суті позовних вимог.

Предметом позовних вимог даного позову є скасування рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України №1 від 25 липня 2019 року в частині відмови у допуску до складання кваліфікаційного іспиту стосовно ОСОБА_1 .

Позивач в позовній заяві зазначає, що не отримував письмової відмови про недопуск його до участі в складанні кваліфікаційного іспиту, про це йому стало відомо після перегляду сайту Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України під час підготовки до здачі іспиту. Позивач зазначає, що отримав оскаржуване рішення 06.08.2020р., на власний запит. До рішення відповідачем також було додано супровідний лист, який не містить жодних реквізитів вихідної кореспонденції (вихідний № та дату відправки), що на думку позивача є сфальсифікованими даними.

Оцінюючи зазначені сторонами посилання, суд встановив, що на запит позивача, Міністерством юстиції України листом від 03.08.2020р. повідомлено позивача, що листом Міністерства юстиції України від 30.07.2019р. №2642/19.6.4/46-19 позивачу було направлено витяг з рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату (вказаний лист наявний в матеріалах справи).

Згідно витягу з Реєстру передачі документів на відправку до відділу відправки та обліку документів Управління документального забезпечення Департаменту комунікації, документообігу та контролю за 05.08.2019р. ОСОБА_1 направлено лист від 30.07.2019р. №2642/19.6.4/46-19, про що свідчить відомість поштової кореспонденції з фіскальним чеком від 06.08.2019р.

З огляду на відсутність вимог у Інструкції з діловодства в Міністерстві юстиції України (затверджено наказом Міністерства юстиції України від 03 серпня 2015 року №1405/5) щодо обов`язковості направлення вихідної кореспонденції рекомендованим відправленням, суд доходить висновку, що Міністерство юстиції України у серпні 2019 року належним чином повідомило позивача про відмову останньому в допуску до складання кваліфікаційного іспиту.

Суд враховує, що відповідно до п.п. 14,16 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату (затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2011р. №1905/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 21.07.2014 №1174/5, далі Порядок №1174/5)), особам, яким відмовлено в допуску до складання кваліфікаційного іспиту, Комісія у п`ятиденний строк надсилає витяг з відповідного рішення Комісії, засвідчений підписом секретаря Комісії, із зазначенням причин такої відмови.

Повідомлення про допуск осіб до складання кваліфікаційного іспиту має бути розміщене на офіційній інтернет-сторінці Міністерства юстиції України не пізніше ніж за три дні до дати проведення кваліфікаційного іспиту.

Повідомлення про допуск осіб до складання кваліфікаційного іспиту повинно містити прізвища, імена та по батькові осіб з відміткою про допуск чи недопуск до його складання, а також графік проведення кваліфікаційного іспиту.

У разі зміни графіка, а також місця проведення кваліфікаційного іспиту Комісія не пізніше ніж за добу повідомляє про це осіб, допущених до його складання, шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційній інтернет-сторінці Міністерства юстиції України.

У день проведення кваліфікаційного іспиту особа, допущена до його складання, проходить реєстрацію, для чого пред`являє паспорт громадянина України.

З аналізу вказаного, вбачається, що інформація про допуск/недопуск особи до складання кваліфікаційного іспиту із зазначенням прізвища, імена та по батькові осіб розміщується на офіційній інтернет-сторінці Міністерства юстиції України не пізніше ніж за три дні до дати проведення кваліфікаційного іспиту.

Як зазначає позивач, кваліфікаційний іспит мав відбутися 29.07.2019р. Таким чином, з урахуванням прийняття відповідачем спірного рішення про недопуск позивача до складання кваліфікаційного іспиту 25.07.2019р. та строків протягом яких вказане рішення, у відповідності до вимог Порядку №1174/5 опубліковувалось, суд доходить висновку, що позивач мав змогу дізнатися про порушення його прав спірним недопуском починаючи з 26.07.2019р.

При цьому, суд також враховує посилання позивача, вказані ним у позові, що про недопуск його до участі в складанні кваліфікаційного іспиту йому стало відомо після перегляду сайту Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України під час підготовки до здачі іспиту.

Таким чином, до 29.07.2019р. (дати проведення кваліфікаційного іспиту) позивач був обізнаний про його недопуск до сдачі іспиту. Разом з тим, позивач звернувся до Міністерства юстиції України лише 23.07.2020р. із запитом про отримання спірного рішення та до суду із даним позовом 25.08.2020р., тобто з пропуском шестимісячного строку встановленого ст. 122 КАС України.

З урахуванням вказаного, суд не вбачає перешкод для звернення до суду у встановлений КАС України строк. Строк звернення до суду пропущено з причин, що виникли з волі позивача, в зв`язку з чим відсутні підстави вважати їх поважними. Належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, що б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, позивачем не надано.

Поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути обґрунтовано та врахована судом у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.02.2019р. у справі № 826/17879/17 (ЄДРСР 80168959).

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку що до вказаних правовідносин слід застосувати приписи ст. 123 КАС України, якими врегульовані наслідки пропуску строку звернення до суду та залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись, статтями 173, 183, 240, 241-243, 248, 250, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про скасування рішення - без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко