Справа № 826/16685/18
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року м. Київ № 826/16685/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Чемериса М.С. (за дорученням судді), розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд»

до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

представники позивача - не з`явилися;

сторін: відповідача - Пожар В.М.;

у судовому вільний слухач - ОСОБА_1 ,

засіданні також

був присутній:

В С Т А Н О В И В:

Товариством з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» (адреса: 04107, м.Київ, вул. Багговутівська, 34-А, ЄДРПОУ - 40698938) (далі - позивач, ТОВ «Гарант Інвест Буд», Товариство) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов від 11.10.2018 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (адреса: 02225, м.Київ, пр-т Маяковського, 29, ЄДРПОУ - 37415088) (надалі - відповідач, Деснянська РДА), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною відмову Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в присвоєнні поштової адреси житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями від 27.06.2018 № 102/01/39-5920;

- зобов`язати відповідача присвоїти поштову адресу вул. Лісковська, 31, Деснянський район, м. Київ житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями, що розташований на земельній ділянці загальної площею 0,10, кадастровий номер :62:142:0071.

Мотивуючи позовні вимоги позивач акцентує увагу на відсутності у відповідача законних підстав для відмови у присвоєнні поштової адреси житловому будинку за адресою: м. Київ, Деснянський район, вул. Лісковська, 31. Крім того позивачем зазначено, що згідно «Положення про реєстр адрес у місті Києві», затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394, визначено обов`язок надання відповідачем вмотивованої відмови, у разі відсутності підстав для присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.10.2018 (суддя Пащенко К.С.) позовну заяву ТОВ «Гарант Інвест Буд» залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання вимог ухвали суду позивачем 29.10.2018 подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.11.2018 відкрито провадження у даній адміністративній справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 18.12.2018 о 14:00 год.

05.12.2018 представником позивача подано до суду клопотання про долучення доказів, а саме копії листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 05.11.2018 № 0570202/3-23556.

13.12.2018 через канцелярію до суду від відповідача надійшов відзив на позов, у якому останній примітив необґрунтованість позову та його безпідставність, а тому просив визнати таким, що задоволенню не підлягає, оскільки Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація діяла у межах та у спосіб встановлений законом, так як норми п.4.17 «Положення про реєстр адрес у місті Києві», затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 №337/9394 (далі - Положення про реєстр адрес, Положення) (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) чітко передбачають перелік документів, що подаються до заяви про присвоєння поштової адреси, тоді як позивачем зазначеного обов`язку не виконано.

Окрім цього відповідачем будо зауважено у відзиві, що позивач повторно звернувся до Центру надання адміністративних послуг Деснянської РДА з заявою про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості: житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями, розташованому за адресою: м. Київ, Деснянський район, вул. Лісковська,31, що, на думку відповідача, вказує про визнання позивачем дій суб`єкта надання адміністративних послуг правомірними та такими, що відповідають нормам чинного законодавства.

Також відповідач у своєму відзиві звертає увагу суду на ту обставину, що до переліку документів наданих позивачем до Центру надання адміністративних послуг Деснянської РДА разом з заявою про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості міститься довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 24.10.2017 № 050/08-8847 про виконання умов договору про пайову участь, в якій зазначено тип об`єкта: реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення літер «А» загальною площею 2507,20 кв. м. Водночас, Положенням про реєстр адрес зобов`язано заявника надати завірену в встановленому порядку копію правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстровану декларацію про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництва об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації. Проте позивачем відповідного документу, що підтверджує готовність об`єкту до експлуатації не наданою, а тому визначити, якому об`єкту має бути присвоєна поштова адреса не вбачається можливим.

18.12.2018 оголошено перерву у підготовчому провадженні, наступний розгляд справи було призначено на 11.02.2019.

31.01.2019 через канцелярію до суду від ТОВ «Гарант Інвест Буд» надійшла відповідь на відзив, в якому позивачем було зазначено про правомірність своїх дій, вказано про надання повного пакету документів до своєї заяви, та зауважено, що та обставина, що товариство повторно звернулось з заявою про присвоєння поштової адреси не вказує на визнання протиправності своїх дій, оскільки позивач не обмежений в своїх діях та виборі способу захисту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.11.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду в судовому засіданні по суті на 14.03.2019.

25.02.2019 до суду надійшло клопотання позивача про залучення доказів, а саме:

- копії акту-передачі майна від 06.09.2017;

- копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.09.2017;

- копії договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцій) від 08.06.2018.

14.03.2019 судом заслухано пояснення сторін у справі, досліджено докази у справі та оголошено перерву на стадії дослідження доказів до 02.04.2019, надано позивачу час для надання пояснень.

25.03.2019 через канцелярію до суду від відповідача надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи доказів, а саме:

- копії листа Генеральної прокуратури України від 19.03.2019 №25/1/3-28806-18;

- копії ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 у справі №1-кс/754/1177/19.

01.04.2019 через канцелярію до суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

02.04.2019 в судовому засіданні заслухано думку відповідача щодо поданого клопотання, закрито судове засідання та ухвалено перейти до стадії письмового провадження в порядку ст.ст. 194, 205 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

07.06.2018 ТОВ «Гарант Інвест Буд» через Центр надання адміністративних послуг Деснянської РДА звернулось до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації з заявою про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості: житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями, розташованому за адресою: м. Київ, Деснянський район, вул. Лісковська,31.

Відповідно до опису до зазначеної заяви позивачем було додано:

- копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- копію правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна;

- копію виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання;

- довідку Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва;

- копію технічного паспорту об`єкта нерухомого майна.

ТОВ «Гарант Інвест Буд» звертає увагу на той факт, що на виконання вимог Положення про реєстр адрес Товариством разом з заявою про присвоєння поштової адреси надав вичерпний перелік документів передбачений зазначеним Положенням.

Позивач акцентує, що відповідно до норм частини першої статті 19 Конституції України ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, тоді як норми Положення про реєстр адрес, що регулюють зазначені правовідносини не передбачають надання додаткових матеріалів чи документів.

Поряд з цим, згідно тверджень відповідача, позивачем дійсно було подано до заяву про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями, проте позивачу було правомірно відмовлено у присвоєнні поштової адреси об`єкту нерухомості, з огляду на надання ТОВ «Гарант Інвест Буд» неповного комплекту документів.

Вирішуючи спір по суті, суд зауважує на таке.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Положенням про реєстр адрес у місті Києві», затвердженим рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394, та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

З метою впорядкування присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості у місті Києві та створення єдиного реєстру адрес, в межах функцій органу місцевого самоврядування розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 25.06.2011 №1094 «Про присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості у м. Києві» було затверджено Тимчасовий порядок присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості у місті Києві.

Крім того, 22.05.2013 Київською міською радою було прийнято рішення № 337/9394 «Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві».

Затверджене рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394 Положення про реєстр адрес у місті Києві розроблено на основі законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 559 «Про містобудівний кадастр», рішення Київської міської ради від 24.05.2012 № 588/7925 «Про Службу містобудівного кадастру», рішення Київської міської ради від 20.09.2012 № 70/8354 «Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки» і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Приписи п. п. 4.1, 4.2 Положення визначають, що присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку.

Приписи п. 4.16 Положення визначають, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого майна здійснюється наказом Департаменту містобудування та архітектури. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до Департаменту містобудування та архітектури через Міський дозвільний центр.

Згідно п. 4.17 вказаного Положення до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об`єкта);

- довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об`єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об`єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення);

- копія технічного паспорта об`єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб`єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 №127 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна».

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що за наслідками розгляду заяви про присвоєння поштової адреси районна в місті Києві державна адміністрація приймає одне з передбачених рішень - про присвоєння поштової адреси або про відмову в її присвоєнні.

Як встановлено судом, Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією 27.06.2018 в межах строку встановленого Положенням було надано вмотивовану письмову відмову у присвоєнні поштової адреси об`єкту нерухомого майна.

Необхідно зауважити, що незгода позивача з таким рішенням відповідача не свідчить про її необґрунтованість чи протиправність.

З огляду на нормативні приписи вищезазначених норм законодавства, суд зазначає, що як свідчать матеріали справи до переліку документів наданих позивачем до Центру надання адміністративних послуг Деснянської РДА разом з заявою про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості надано довідку Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 24.10.2017 № 050/08-8847 про виконання умов договору про пайову участь, в якій зазначено тип об`єкта: реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями з перерозподілом їх площ під квартири та вбудовані нежитлові приміщення літер «А» загальною площею 2507,20 кв.м.

Водночас, всупереч п. 4.17 Положення про реєстр адрес позивачем надано копію Договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови від 07.12.2016 строк дії 1,6 року, однак зазначена копія не завірена в установленому законом порядку.

Крім того, заявником не надано зареєстрованої в установленому порядку декларації про готовність об`єкта нерухомості до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництва об`єкта проектній документації та відповідно підтверджує його готовність до експлуатації, а також копію виконавчого (контрольно-геодезичного знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництва).

Водночас, Положенням про реєстр адрес зобов`язано заявника надати завірену в встановленому порядку копію правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстровану декларацію про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництва об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації.

Проте позивачем відповідного документу, що підтверджує готовність об`єкту до експлуатації не надано, а тому визначити, якому об`єкту має бути присвоєна поштова адреса не вбачається можливим.

З урахуванням зазначеного, Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією 27.06.2018 № 102/01/39-5920 було повідомлено ТОВ «Гарант Інвест Буд» про відмову в присвоєнні поштової адреси вказаному об`єкту нерухомості, у зв`язку з поданням неповного пакету документів, визначених п.4.17 Положення.

Таким чином, обов`язок заявника полягає у наданні повного переліку документів встановлених Положенням про реєстр адрес, який необхідно додати до заяви про присвоєння поштової адреси.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що згідно норм Положення про реєстр адрес при зверненні з заявою про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна позивач повинен у встановленому порядку надавати перелік документів встановлений нормами п.4.17 Положення про реєстр адрес.

З огляду на викладене, зважаючи на відсутність дотримання позивачем вимог Положення про реєстр адрес, у Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації були наявні законні підстави для прийняття оскаржуваної позивачем відмови від 27.06.2018 №№ 102/01/39-5920.

З урахуванням зазначеного, відповідач діяв у межах та у спосіб визначений чинним закондавством, а тому відсутні підстави для визнання протиправною відмови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в присвоєнні поштової адреси житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями від 27.06.2018 №102/01/39-5920 та відповідно зобов`язання відповідача присвоїти поштову адресу вул. Лісковська, 31, Деснянський район, м. Київ житловому будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями, що розташований на земельній ділянці загальної площею 0,10, кадастровий номер :62:142:0071.

Доводи позивача, що ним відповідно до приписів Положення про реєстр адрес було подано заяву про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості та додано всі необхідні документи передбачені пунктом 4.17 Положення, не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно зі статтею 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

В силу статі 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

У відповідності до частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

В свою чергу, доводи відповідача підтверджені належними та достатніми доказами.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом вище вже підкреслювалося, що у відповідності до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 14.11.2019 (справа № 826/2966/16).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Враховуючи, що позов задоволенню не підлягає, то судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Інвест Буд» - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко