Справа № 360/1252/20
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

18 листопада 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/1252/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради, секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови ОСОБА_2 про визнання протиправними дій, визнання неповноважною 78-у (позачергову) сесію Сєвєродонецької міської ради 13.03.2020 з застосуванням наслідків неповноважності сесії до прийнятих рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Луганського окружного адміністративного суду з позовом до Сєвєродонецької міської ради (далі - міська рада, відповідач 1), секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови ОСОБА_2 (далі - в.о. міського голови, секретар міської ради, відповідач 2), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд:

- визнати протиправними дії Сєвєродонецької міської ради щодо проведення 13.03.2020 пленарного засідання 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради;

- визнати протиправними дії секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови ОСОБА_2 щодо відкриття, ведення та закриття пленарного засідання 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради 13.03.2020;

- визнати неповажною 78-у (позачергову) сесію Сєвєродонецької міської ради від 13.03.2020 з застосуванням наслідків неповноважності 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради до прийнятих рішень на засіданні 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради 13.03.2020.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 13.03.2020 (фактична публікація близько о 24 години ночі) на сайті Сєвєродонецької міської ради за посиланням: https://sed-rada.gov.ua/rozporyadzhennya-miskogogolovi/rosporyadzhennya-88-miskogo-golovi-date 56 було розміщено розпорядження в.о. міського голови, секретаря ради ОСОБА_2 про те, що 13 березня 2020 року о 17:00 (у той же самий день з датою публікації) скликається сімдесят восьма (позачергова) сесія міської ради. На розгляд зазначеної сесії було винесено 131 питання для вирішення міською радою та міською радою прийняті рішення. Дата створення файлу розпорядження, який викладено на сайті, зафіксовано о 22 годиною 54 хвилини.

На зазначену сесію позивача - депутата Сєвєродонецької міської ради Луганської області VII скликання - запрошено не було, про місце та час проведення сесії не проінформовано.

Позивачем зазначено, що даний позов не стосується питання протиправності (незаконності) прийнятих рішень на 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради по суті, позивач наголошує про порушення процедури зі скликання, проведення сесії та повноважності 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, порушення особистих індивідуально-виражених прав позивача, наявність причинно-наслідкового зв`язку між порушеними правами та оскаржуваними діями відповідачів та відповідними наслідками незаконних дій відповідачів.

Щодо порушень законодавства при скликанні сесії позивач посилається на те, що секретарем міської ради, в.о. міського голови ОСОБА_2 порушено вимоги пункту 10 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та статті 2.2 Регламенту про скликання 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради.

Відповідач 2 видав та підписав розпорядження № 88 саме 13.03.2020 про скликання в той самий день (13.03.2020) 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради.

Позивач вважає, що відповідачі свідомо порушили вимоги закону та підзаконних актів при скликанні 78-ої (позачергової) сесії 13.03.2020, здійснили заходи з свідомого приховування від інших (не присутніх на цій сесії депутатів) у тому числі позивача її проведення, а також належним чином не попередили позивача за 10 днів про скликання 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, чим порушили його права на інформування та прийняття реальної участі на засіданні відповідної сесії, що є також порушенням положень частини другої статті 3 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад".

Стосовно порушень законодавства під час відкриття, проведення і закриття засідання сесії та реєстрації депутатів, позивач з посиланням на положення статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та статей 2.8, 2.13, 2.15, 12.1 Регламенту Сєвєродонецької міської ради зазначив, що реєстрації та відеофіксація на цьому засіданні не проводилось, реєстрація депутатів відбулась з грубим порушенням Регламенту шляхом проставлення відмітки на листі технічної реєстрації.

У зв`язку з чим позивач вважає, що діями відповідачів порушені індивідуально-визначені права позивача, а саме порушено право бути зареєстрованим та прийняти участь у засіданні відповідно до вимог закону та Регламенту.

Також позивач зазначив, що на засіданні сесії були присутні та зареєстровані 22 особи, а саме: ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 ; ОСОБА_18 ; ОСОБА_19 ; ОСОБА_20 ; ОСОБА_21 ; ОСОБА_22 ; ОСОБА_23 .

Із вказаного переліку лише 5 осіб є депутатами Сєвєродонецької міської ради, інші 16 осіб ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_24 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ) на час проведення засідання втратили депутатські повноваження на підставі рішень керівних органів партії, від яких вони обирались депутатами. А громадянин ОСОБА_7 не є депутатом на підставі рішення Першого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2019 по справі №812/1180/18, однак продовжує приходити до Сєвєродонецької міської ради та голосувати як депутат.

12.03.2020 відповідачів Сєвєродонецькою міською виборчою комісією було проінформовані про вищевказані обставини, але всупереч вимог законодавства зазначених вище осіб було зареєстровано як депутатів, чим свідомо порушили законодавство в частині повідомлення та не реєстрації повноважних депутатів, у тому числі позивача, на участь у засіданні 78-ої (позачергової) сесії 13.03.2020.

На думку позивача, допущення до участі у засіданні осіб, які не мають повноваження депутатів, впливає на правомірність визначення кворуму. У зв`язку з цим вказані дії відповідачів призвели до неповноважності засідання 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, у зв`язку з чим є всі підстави визнати 78-му (позачергову) сесію неповноважною, а рішення, прийняті на цій сесії, неправомірними.

Позивач вважає, що вище вказаними діями відповідачів порушені його особисті права на участь у роботі 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, а саме:

- право та обов`язок позивача брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень;

-право позивача під час сесії використати ухвальний голос на засіданні ради;

-права позивача на проведення своєї діяльності під час засідання;

- право та обов`язок приймати участь у засіданні за для забезпеченні кворуму та набуттям повноважності 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради;

-права позивача в частині забезпечення гласності та отримання інформації, можливості фіксації порушень, які були здійснені присутніми на неповажній 78 (позачерговій) сесії Сєвєродонецької міської ради відповідно до Регламенту.

22.07.2020 до відділу діловодства та обліку звернень громадян (канцелярії) суду за вхідним реєстраційним номером 29281/2020 від Сєвєродонецької міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому просили у задоволенні позову відмовити з наступних підстав.

78-ма позачергова сесія Сєвєродонецької міської ради скликалася виключно для вирішення нагальних питань (в тому числі бюджетних, земельних та інших питань) покликаних на виконання Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", що за своєю природою і є винятковим випадком для скликання сесії.

При цьому, чинне законодавство України не містить трактування "винятковості випадку".

Рішення про скликання сесії ухвалює міський голова (пункт 4 статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"), а потребу її проведення підтверджує депутатський корпус. З даного приводу жодних протестів депутатів не надходило, а також присутність на сесії міської ради майже 2/3 від загального складу депутатів Сєвєродонецької міської ради. Оприлюднення розпорядження в.о міського голови на сайті міської ради, не порушує приписи законодавства щодо процедури скликання позачергової сесії ради, у зв`язку з чим депутати Сєвєродонецької міської ради та населення міста Сєвєродонецька були належним чином повідомлені про скликання сесії міської ради.

Крім того, зазначили, що на дату проведення спірної сесії позивач згідно інформації з офіційного сайту Центральної виборчої комісії не був депутатом Сєвєродонецької міської ради.

Також вказано, що питання включені розпорядженням до порядку денного 78 -ої сесії мали невідкладний характер, в.о. міського голови, скликуючи сесію, діяв у межах наданих йому повноважень та з дотриманням строків повідомлення про сесію у виняткових або невідкладних випадках.

Регламентом Сєвєродонецької міської ради не вимагається обов`язкового персонального повідомлення кожного депутата Сєвєродонецької міської ради про скликання сесії.

Таким чином, Сєвєродонецькою міською радою дотриманий передбачений частиною десятою статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" строк доведення до відома депутатів і населення рішення про скликання сесії. А отже позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими.

Також зазначено, що позивач не наділений правом звертатись до суду з даним позовом, оскільки право захищати інтереси територіальної громади (або її окремих представників) у суді може бути реалізований шляхом самопредставництва. Водночас депутат місцевої ради не уповноважений представляти в судах інтереси такої ради або інтереси утворених нею комісій, або інтереси виборців інакше, ніж поза відносинами представництва.

Крім того, відповідач зазначив, що виходячи з повноважень суду, а саме з частини першої статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Частина 2 вказаної статті встановлює спосіб, в який може бути прийняте рішення уразі задоволення позову, який не передбачає такого способу як застосування наслідків "неповноважності" до прийнятих рішень на сесії ради.

Більшість рішень прийнятих на спірній сесії є актами одноразового застосування, вони вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, а тому не можуть бути скасовані чи змінені.

Отже, відповідач 1 вважає, що скликання, відкриття, проведення спірної сесії міської ради відбувалося з дотриманням положень Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та регламенту Сєвєродонецької міської ради, а прийняті рішення жодним чином не впливають на права та обов`язки позивача у справі.

Відповідач 2 правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався.

Ухвалою суду від 04.05.2020 відкрито провадження у справі після усунення недоліків позовної заяви (том 2 арк. спр. 60-62).

Ухвалою суду від 12.06.2020 клопотання позивача про витребування доказів у справі задоволено (том 2 арк. спр.137, 139-141).

Ухвалою суду від 30.06.2020 клопотання представника відповідача - Сєвєродонецької міської ради про продовження строку для подання відзиву задоволено. Встановлено Сєвєродонецькій міській раді додатковий строк для подання відзиву та документів, визначених ухвалою суду від 04.05.2020 на позовну заяву, до 20.07.2020 (том 2 арк. спр. 177, 183-185).

Ухвалою суду від 30.06.2020 повторно витребувані докази у справі (том 2 арк. спр. 180, 181-182).

Ухвалою суду від закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (том 4 арк. спр. 31).

Представники сторін в судове засідання не прибули, повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи (том 4 арк. спр. 108-114).

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи положення частини дев`ятої статті 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77,90 Кодексу адміністративного судочинства України, судом встановлено наступного.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на час звернення до суду з даним позовом був депутатом Сєвєродонецької міської ради VII скликання, що підтверджується постановами Сєвєродонецької міської виборчої комісії Луганської області від 30.10.2015 №87 разом з Додатком 1 до вказаної постанови та від 18.05.2020 №76, посвідченням депутата міської ради №13 (том 1 арк. спр.180-184, том 2 арк. спр. 93-95, 104).

Рішенням Сєвєродонецької міської ради VII скликання від 10 травня 2019 року № 3542 "Про затвердження нової редакції Регламенту роботи міської ради VII скликання" затверджено нову редакцію Регламенту роботи Сєвєродонецької міської ради VII скликання (том 1 арк. спр.101-137).

Розпорядженням секретаря ради, в.о. міського голови ОСОБА_2 від 13.03.2020 №88 було скликано на 13 березня 2020 року о 17.00 год сімдесят восьму (позачергову) сесію міської ради, на розгляд якої внесено 130 питань, яке оприлюднено 13.03.2020 на офіційному веб-сайті Сєвєродонецької міської ради (том 1 арк. спр. 139-148, 149).

Судом встановлено, що 13.03.2020 відбулась 78 -а (позачергова) сесія Сєвєродонецької міської ради, на якій були присутні 22 депутата міської ради. Позивач участі у засіданні сесії не приймав, що підтверджується протоколом сімдесят восьмої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради VII скликання (том 3 арк. спр.214-239).

До порядку денного було включено 131 питання, по яким Сєвєродонецькою міською радою прийняті відповідні рішення, які оприлюднені на офіційному веб-сайті Сєвєродонецької міської ради (том 2 арк. спр. 199-250, том 3 арк. спр. 1-244).

28.07.2020 Президентом України був виданий указ №297/2020 "Про утворення військово-цивільної адміністрації", відповідно до якого утворено військово-цивільну адміністрацію міста Сєвєродонецьк Луганської області.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про військово-цивільні адміністрації" від 3 лютого 2015 року № 141-VIII у день набрання чинності актом Президента України про утворення військово-цивільної адміністрації припиняються згідно із цим Законом повноваження сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, їх виконавчих органів, сільських, селищних, міських голів, інших посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах місцевого самоврядування, - у разі утворення військово-цивільної адміністрації відповідного населеного пункту (населених пунктів).

Крім того, відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" від 11 липня 2002 року№ 93-IV повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Таким чином, станом на час розгляду справи по суті позивач та відповідач 1 припинили свої повноваження.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Територіальні громади на основі загального, рівного, прямого виборчого права обирають шляхом таємного голосування відповідно сільського, селищного, міського голову, який очолює виконавчий орган ради та головує на її засіданнях. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових виборах, становить п`ять років (частина друга статті 141 Конституції України).

Частиною першою статті 144 Конституції України закріплено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Частиною другою статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка підписана від імені України 06 листопада 1996 року в м. Страсбурзі, ратифікована Законом України від 15 липня 1997 року № 452/97-ВР "Про ратифікацію Європейської хартії місцевого самоврядування" та відповідно до частин першої, п`ятої статті 6 КАС України є міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу.

Закон України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону № 280/97-ВР).

Згідно з статтею 25 Закону № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з пунктами 2, 3, 8 частини четвертої статті 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова: організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відповідно до частини першої статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Частиною другою статті 46 Закону № 280/97-ВР визначено, що перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова. У разі якщо на час проведення першої сесії відповідний сільський, селищний, міський голова не зареєстрований відповідно до закону про місцеві вибори, про що на сесії ради інформує голова територіальної виборчої комісії, рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості трьох - п`яти осіб. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання секретаря ради. З часу обрання секретаря ради він головує на пленарних засіданнях ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради. Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць (частини четверта, п`ята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Відповідно до частини шостої статті 46 Закону № 280/97-ВР у разі немотивованої відмови сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті, районної, обласної ради або неможливості його скликати сесію ради сесія скликається: сільської, селищної, міської ради - секретарем сільської, селищної, міської ради; районної у місті, районної, обласної ради - відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради. У цих випадках сесія скликається: 1) якщо сесія не скликається сільським, селищним, міським головою (головою районної у місті, районної, обласної ради) у строки, передбачені цим Законом; 2) якщо сільський, селищний, міський голова (голова районної у місті, районної, обласної ради) без поважних причин не скликав сесію у двотижневий строк після настання умов, передбачених частиною сьомою цієї статті.

Згідно з частиною сьомою статті 46 Закону № 280/97-ВР сесія сільської, селищної, міської, районної у місті ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, а сесія районної, обласної ради - також за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради або голови відповідної місцевої державної адміністрації.

У разі якщо посадові особи, зазначені у частинах четвертій та шостій цієї статті, у двотижневий строк не скликають сесію на вимогу суб`єктів, зазначених у частині сьомій цієї статті, або у разі якщо такі посади є вакантними сесія може бути скликана депутатами відповідної ради, які становлять не менш як одну третину складу ради, або постійною комісією ради (частина дев`ята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради (частина десята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради (частина одинадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради (частина дванадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Не пізніш як на другій сесії затверджується регламент роботи відповідної ради, а також положення про постійні комісії ради (частина чотирнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні (частина п`ятнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадку, передбаченому частинами сьомою та восьмою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її засіданні (частина шістнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" (частина сімнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Згідно з пунктами 1-4 частини третьої статті 50 Закону № 280/97-ВР секретар сільської, селищної, міської ради: у випадку, передбаченому частиною першою статті 42 цього Закону, здійснює повноваження сільського, селищного, міського голови; скликає сесії ради у випадках, передбачених частиною шостою статті 46 цього Закону; повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради; веде засідання ради та підписує її рішення у випадках, передбачених частиною шостою статті 46 цього Закону; організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" та інших законів.

Відповідно до частин першої, другої статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради (частина третя статті 59 Закону № 280/97-ВР).

Статтею 2.2 Регламенту Сєвєродонецької міської ради VIІ скликання, затвердженого рішенням Сєвєродонецької міської ради від 10 травня 2019 року № 3542 (далі - Регламент Сєвєродонецької міської ради) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що позачергові сесії скликаються міським головою за власною ініціативою, за пропозицією виконавчого комітету, постійної комісії чи депутатської фракції, розпорядження про скликання позачергової сесії має бути видано не пізніше ніж за 10 днів до дня проведення пленарного засідання, а в невідкладних випадках - не пізніше ніж за день.

Згідно зі статтею 2.8 Регламенту Сєвєродонецької міської ради сесію міської ради відкриває і веде міський голова, а у випадках, передбачених статтею 2.3 - секретар ради. У випадку, передбачених статтею 2.6, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради, призначений більшістю від присутніх депутатів.

Статтею 2.16 Регламенту Сєвєродонецької міської ради передбачено, що засідання ради відкриває, веде і закриває міський голова чи секретар ради, а у випадках, передбачених статтею 2.6 Регламенту, депутат, визначений міською радою.

Головуючий на сесії відповідно до статті 2.15 Регламенту Сєвєродонецької міської ради:

1. Забезпечує виконання законодавчих актів України і цього Регламенту.

2. Керує засіданням ради, слідкує за додержанням кворуму сесії та прийнятого порядку її роботи.

3. Надає слово доповідачам, співдоповідачам і виступаючим на сесії в послідовності їх заяв; в разі порушення Регламенту має право попередити і зупинити виступаючого.

4. Надає (за погодженням з депутатами) слово для виступу в дебатах з питання, що розглядається, особам, які запрошені на сесію і записалися для виступу. При цьому депутати мають право на першочерговий виступ.

5. В разі необхідності змінює черговість надання слова виступаючим згідно з Регламентом.

6. Може за погодженням з депутатами продовжити час для виступу, а також змінити черговість виступів з поясненням мотивів змін.

7. Оголошує письмові запити, особисті заяви і довідки депутатів, надає депутатам слово для усних запитів, запитань та довідок, а також зауважень щодо ведення сесії, порядку денного.

8. Проводить голосування з питань, порядку денного і оголошує його результати.

9. При грубому порушенні порядку у сесійній залі, за поведінку, яка перешкоджає роботі ради, головуючий має право поставити на голосування міської ради питання щодо випровадження порушника з зали засідання за згодою більшості від присутніх.

10. Підписує протокол засідання сесії.

11. Організує проведення консультацій з постійними комісіями, депутатськими фракціями та групами з метою подолання розбіжностей і вирішенню інших питань, які виникають в ході роботи сесії.

Статтею 4.3 Регламенту Сєвєродонецької міської ради передбачено, що секретар міської ради:

1) здійснює повноваження міського голови у разі звільнення з посади міського голови, у зв`язку з достроковим припиненням повноважень міського голови або його смерті, а також у разі неможливості здійснення ним своїх повноважень. Під "неможливістю здійснення повноважень міським головою " слід розуміти:

- відрядження міського голови;

- відпустку міського голови;

- дні відпочинку (відгули) міського голови;

- знаходження на лікарняному міського голови;

- відсторонення міського голови від виконання посадових обов`язків у зв`язку зі скоєнням ним корупційного правопорушення або з проведенням службового розслідування в рамках антикорупційного законодавства за рішенням міської ради за поданням компетентних органів.

2) скликає сесії ради у випадках, передбачених ст.2.3 Регламенту; повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради;

3) веде засідання ради та підписує її рішення у випадках, передбачених ст. 2.3 Регламенту, а також у випадках, коли міський голова відсутній чи нездатний вести пленарне засідання скликаної ним сесії;

4) організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" та інших законів;

5) забезпечує своєчасне доведення рішень ради до виконавців і населення, організує контроль за їх виконанням, забезпечує оприлюднення рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації", забезпечує офіційне оприлюднення рішень ради, які відповідно до закону є регуляторними актами, а також документів, підготовлених у процесі здійснення радою регуляторної діяльності та інформації про здійснення радою регуляторної діяльності;

6) за дорученням міського голови координує діяльність постійних та інших комісій ради, дає їм доручення, сприяє організації виконання їх рекомендацій;

7) сприяє депутатам ради у здійсненні їх повноважень;

8) організує за дорученням ради відповідно до законодавства здійснення заходів, пов`язаних з підготовкою і проведенням референдумів та виборів до органів державної влади і місцевого самоврядування;

9) забезпечує зберігання у відповідних органах місцевого самоврядування офіційних документів, пов`язаних з місцевим самоврядуванням відповідної територіальної громади, забезпечує доступ до них осіб, яким це право надано у встановленому порядку;

10) вирішує за дорученням міського голови або відповідної ради інші питання, пов`язані з діяльністю ради та її органів.

З системного аналізу Закону № 280/97-ВР, Регламенту Сєвєродонецької міської ради та зібраних по справі доказів, суд дійшов висновку про те, що оскільки станом на 13.03.2020 секретар Сєвєродонецької міської ради ОСОБА_2 виконував обов`язки міського голови, то він в силу Закону № 280/97-ВР та Регламенту мав право скликати сімдесят восьму (позачергову) сесію та внести до порядку денного перелічені в розпорядженні №88 від 13.03.2020 питання.

Визначення невідкладності того чи іншого питання, які виносяться на розгляд сесії, є дискреційними повноваженнями відповідної міської ради, яка в залежності від необхідності, вживає певні заходи для невідкладного його розгляду та прийняття з цього приводу рішення.

Таким чином, скликання сесії Сєвєродонецької міської ради та внесення до порядку денного перелічених в розпорядженні №88 від 13.03.2020 питань належать до виключної компетенції органу місцевого самоврядування, відтак суд не може втручатись в дискреційні повноваження відповідного суб`єкта та надавати оцінку віднесення того чи іншого питання до невідкладних випадків.

При цьому, розпорядження секретаря міської ради, в.о.міського голови №88 від 13.03.2020 позивачем не оскаржено, у зв`язку з чим давати оцінку, чи правомірно відповідач 2 призначив проведення позачергової сесії у той же день, в який було винесене розпорядження про скликання позачергової сесії, суд не може, оскільки за приписами статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що преамбулою Закону України від 11 липня 2002 року № 93-IV "Про статус депутатів місцевих рад" (далі - Закон № 93-IV) встановлено, що цей Закон відповідно до Конституції України, Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", інших законів України визначає правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлює гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради.

Частиною другою статті 2 Закону № 93-IV передбачено, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 11 Закону № 93-IV у виборчому окрузі депутат місцевої ради має право: 1) офіційно представляти виборців свого виборчого округу та інтереси територіальної громади в місцевих органах виконавчої влади, відповідних органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах і організаціях незалежно від форми власності з питань, що належать до відання органів місцевого самоврядування відповідного рівня; 2) брати участь з правом дорадчого голосу у засіданнях інших місцевих рад та їх органів, загальних зборах громадян за місцем проживання, засіданнях органів самоорганізації населення, що проводяться в межах території його виборчого округу; 3) порушувати перед органами і організаціями, передбаченими пунктом 1 частини першої цієї статті, та їх посадовими особами, а також керівниками правоохоронних та контролюючих органів питання, що зачіпають інтереси виборців, та вимагати їх вирішення; 4) доступу до засобів масової інформації комунальної форми власності з метою оприлюднення результатів власної депутатської діяльності та інформування про роботу ради в порядку, встановленому відповідною радою; 5) вносити на розгляд органів і організацій, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, та їх посадових осіб пропозиції з питань, пов`язаних з його депутатськими повноваженнями у виборчому окрузі відповідно до закону, брати участь у їх розгляді.

При здійсненні депутатських повноважень депутат місцевої ради має також право: 1) на депутатське звернення, депутатський запит, депутатське запитання; 2) на невідкладний прийом; 3) вимагати усунення порушень законності і встановлення правового порядку.

Депутат місцевої ради є відповідальним перед виборцями свого виборчого округу і їм підзвітним. У своїй роботі у виборчому окрузі взаємодіє з органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами самоорганізації населення, трудовими колективами, об`єднаннями громадян.

Статтею 15 Закону № 93-IV визначено, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.

У разі виявлення порушення законності депутат місцевої ради має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів.

Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, об`єднання громадян, керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані негайно вжити заходів до усунення порушення, а в разі необхідності - до притягнення винних до відповідальності з наступним інформуванням про це депутата місцевої ради.

У разі невжиття відповідних заходів посадові особи місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та керівники правоохоронних і контролюючих органів, до яких звернувся депутат місцевої ради, несуть адміністративну або кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Як вже було встановлено судом раніше, позивач як депутат Сєвєродонецької міської ради VII скликання звернувся до суду з позовом щодо оскарження процедурних питань щодо проведення, відкриття, ведення та закриття засідання сімдесят восьмої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради VII скликання, яка відбулась 13.03.2020.

Однак, з огляду на правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності, встановлені Конституцією України, Законом № 280-97/ВР та Законом № 93-IV, суд дійшов висновку, що депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю.

Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.

Водночас депутат місцевої ради законодавчо не наділений правом здійснювати представництво інтересів територіальної громади в судах. Нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу як на прийняття рішень органом місцевого самоврядування, так і на життя мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Саме відповідні ради, а не окремі депутати, згідно із статтею 10 Закону №280/97-ВР є тими представницькими органами місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їхнього імені та в їхніх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, Законом №280/97-ВР та іншими законами, а отже, й наділені в силу закону правом на звернення до суду з метою захисту порушених прав територіальної громади.

Право захищати інтереси територіальної громади (або її окремих представників) у суді може бути реалізоване шляхом представництва. Водночас депутат місцевої ради не уповноважений представляти в судах інтереси такої ради або інтереси утворених нею комісій, або інтереси виборців інакше, ніж поза відносинами представництва.

Аналогічну правову позицію було висловлено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року в справі № 803/413/18, постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 лютого 2020 року в справі № 320/740/16-а, від 20 березня 2020 року у справі № 454/1522/16-а.

Доводи позивача про те, що його як депутата не повідомили належним чином про скликання позачергової сесії міської ради, що призвело до порушення його особистих прав (право та обов`язок брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень; право під час сесії використати ухвальний голос на засіданні ради; права на проведення своєї діяльності під час засідання; право та обов`язок приймати участь у засіданні за для забезпеченні кворуму та набуттям повноважності 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради; права в частині забезпечення гласності та отримання інформації, можливості фіксації порушень, які були здійснені присутніми на неповажній 78 (позачерговій) сесії Сєвєродонецької міської ради відповідно до Регламенту) є незмістовними, оскільки розпорядження про скликання позачергової сесії міської ради №88 від 13.03.2020 було оприлюднено на офіційному веб-сайті Сєвєродонецької міської ради. Доступ до офіційного сайту Сєвєродонецької міської ради є вільним, тому кожна зацікавлена особа мала право ознайомитись як з порядком денним, проектами рішень, які будуть розглядатись на засіданні сесії, так і з датою та часом проведення засідання сесії.

Окрім того, на офіційному сайті Сєвєродонецької міської ради за посилання https://sed-rada.gov.ua/plenarni-zasidannya/ogoloshennya-pro-sklikannya міститься оголошення: "До уваги депутатів Сєвєродонецької міської ради VІІ скликання! Засідання 78-ї сесії міської ради", - яке було розміщено 13.03.2020 о 15 годині 05 хвилин.

Відповідно до тексту вказаного оголошення ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) згідно з розпорядженням міського голови № 88 від 13 березня 2020р. "Про скликання сімдесят восьмої (позачергової) сесії міської ради" засідання сімдесят восьмої (позачергової) сесії міської ради відбудеться 13 березня 2020 року о 17-00 в залі засідань міської ради, бул. Дружби Народів, 32 (ІI поверх).

Таким чином, відповідачами у належний спосіб доведено до відома всіх депутатів про дату, час і місце проведення засідання сімдесят восьмої (позачергової) сесії міської ради.

Як наслідок, позивач зобов`язаний був відповідно до положень частини третьої статті 20 Закону № 93-IV як депутат місцевої ради бути присутнім на пленарному засіданні ради.

Відсутність позивача на засіданні сімдесят восьмої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, не може бути підставою для визнання його особистих прав, як депутата, порушеними та визнання сесії неповноважною.

Посилання позивача на те, що вказане вище розпорядження було оприлюднено вже після проведення сесії, оскільки за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 наявна відсилка до опублікованого самого розпорядження №88 від 13.03.2020, судом визнаються необґрунтованими, а копія роздруківки, надана позивачем в підтвердження зазначеного, судом визнається неналежними та недопустимим доказом, оскільки суд не наділений суто технічними знаннями, для того, щоб достеменно встановити час офіційного розміщення та оприлюднення розпорядчих документів на веб-сайтах в Інтернет ресурсі.

Інших доказів в підтвердження вказаних доводів позивачем суду не надані, а судом не встановлені.

Частиною другою статті 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні та конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, у Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові та службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією та законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їхнє порушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 поняття "порушене право", за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття "охоронюваний законом інтерес". Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджують позивачі, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їхнє порушення.

Дослідженням текстів прийнятих рішень на сімдесят восьмій (позачерговій) сесії Сєвєродонецької міської ради VII скликання, судом встановлено, що вони не стосуються особистих прав позивача, у зв`язку з чим вважає неприйнятними доводи позивача щодо порушення його прав в обов`язку сприяти їх виконанню.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що в юридичному значенні терміни "права" та "обов`язки" не є тотожними поняттями.

Судовому захисту підлягають лише порушені права, свободи чи інтереси особи з боку суб`єкта владних повноважень.

Виконання позивачем обов`язків, як депутата місцевої ради, покладається суто особисто на депутата в силу приписів Закону №93-IV і не може підлягати захисту в судовому порядку.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України захист прав, свобод та інтересів осіб завжди передбачає наявність встановленого судом факту їхнього порушення.

Таким чином, право на судовий захист має лише та особа, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Тож для того, щоб особі було надано судовий захист, суд установлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-владних правовідносинах, що виникли між ним і позивачем.

Доводи позивача не містять жодного обґрунтування негативного впливу оскаржуваних дій та рішень відповідачів на конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача. Це свідчить про відсутність предмету захисту в суді, адже позивачем не визначено права, свободи чи інтересу, які мають бути захищені (поновлені) у судовому порядку, що фактично вказує на безпредметність заявленого позову.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що сесія місцевої ради є певним періодом, протягом якого працює місцева рада; пленарні засідання є однією з форм роботи місцевої ради, які проводяться відповідно до встановленої процедури і протягом роботи сесії. Ототожнювати сесію з пленарним засіданням є помилковим. Так само помилковим є трактувати повноважність сесії місцевої ради через призму присутності на її пленарному засіданні депутатів місцевої ради безвідносно до рішень, які ухвалила ця рада на своєму пленарному засіданні під час сесійного періоду. Тобто, правова оцінка того, чи дотримано вимог закону щодо кворуму на пленарному засіданні могло бути одним з аспектів правової оцінки рішення, яке ухвалила місцева рада на пленарному засіданні під час певної сесії.

Оскільки позивач не оскаржує безпосередньо прийняті Сєвєродонецькою міською радою 13.03.2020 рішення, тому суд вважає неприйнятними доводи позивача щодо кворуму на пленарному засіданні сімдесят дев`ятій (позачерговій) сесії Сєвєродонецької міської ради VII скликання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 у справі №811/1228/18.

Отже, беручи до уваги той факт, що відповідачами по справі були виконані вимоги щодо офіційного оприлюднення розпорядження секретаря міської ради, в.о.міського голови № 88 від 13 березня 2020 року "Про скликання сімдесят восьмої (позачергової) сесії міської ради" та повідомлено депутатам і доведено до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, шляхом розміщення на офіційному сайті Сєвєродонецької міської ради відповідного оголошення, суд дійшов висновку про те, що особисті права позивача, як депутата місцевої ради, з боку відповідачів не порушені.

Як наслідок, позивач, як депутат міської ради, зобов`язаний був бути присутнім на пленарному засіданні сесії міської ради для здійснення своїх прав як депутата міської ради.

При цьому, відсутність позивача на пленарному засіданні сімдесят восьмої (позачергової) сесії міської ради є суто відповідальністю позивача і не має наслідків для визнання сесії неповноважною, а рішень протиправними. Окрім того, позивач не довів суду порушення його прав та охоронюваних законом інтересів діями чи рішенням з боку відповідачів, зокрема не довів наявність у позивача суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. "Руїз Торія проти Іспанії" (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

З урахуванням зазначеного суд не надає оцінку іншим доводам позивача, оскільки вони не спростовують обставини, встановлені судом під час розгляду справи.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішуються, оскільки рішення прийнято не на користь позивача.

Керуючись статтями 2, 3, 5, 9, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради, секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови ОСОБА_2 про визнання протиправними дій, визнання неповноважною 78-у (позачергову) сесію Сєвєродонецької міської ради 13.03.2020 з застосуванням наслідків неповноважності сесії до прийнятих рішень відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Суддя Є.О. Кисельова