Справа № 640/16405/19
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача: Аліменка В.О.

суддів: Бєлової Л.В., Кучми А.Ю.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт Констракшн" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Стандарт Констракшн" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.05.2019 №.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач не погоджується з висновками контролюючого органу, викладеними в акті перевірки, оскільки позивачем протягом операційного часу було надіслано на реєстрацію податкові накладні №774, №775, №766 від 28.12.2018, а саме - 15.01.2019 о 17:55, 17:56, 71:84 відповідно, відтак, висновки, викладені в акті перевірки, зроблені відповідачем без врахування фактичних обставин справи, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення, прийняте на підставі хибних висновків акта перевірки є протиправним та підлягає скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 травня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що оскаржуване рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального права, не з`ясовано усіх обставин у справі, що мають значення для справи. Наполягає на тому, що спірні податкові накладні позивача зареєстрована в ЄРПН з порушенням граничних термінів для її реєстрації, що на думку контролюючого органу, є достатнім для притягнення до відповідальності. Крім того, апелянт звертає увагу, що податкові накладні не вважаються зареєстрованими автоматично.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, Співробітниками Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Стандарт Констракшн" (), результати якої оформлені актом від 08.04.2019 №3694/26-15-12-06/41261220 (далі -акт перевірки).

Відповідно до висновків акту перевірки, перевіркою встановлено порушення ТОВ "Стандарт Констракшн" граничних строків реєстрації податкових накладних Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі висновків акту перевірки від 08.04.2019 №3694/26-15-12-06/41261220, Головним управління Державної фіскальної служби у м. Києві прийняте податкове повідомлення-рішення від 08.05.2019 №, відповідно до якого відносно позивача застосований штраф на загальну суму 3727,20 грн., а саме: за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 37271,99 грн. застосований штраф в розмірі 10% в сумі 3727,20 грн.

Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням, позивач за захистом своїх порушених прав та законних інтересів звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не може бути притягнутий до відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної, оскільки ним вчинено всі дії щодо реєстрації податкової накладної в межах встановлених Податковим кодексом України строків для реєстрації таких податкових накладних, однак така реєстрація не відбулася з незалежних від платника податку причин.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до положень пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Положенням пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до положень пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Положеннями Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341) встановлено наступне.

Операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з приписами пункту 12 вказаного Порядку, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 року);

- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

- відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу;

- дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (пункт 15 Порядку).

Згідно з пунктом 18 Порядку, на момент прийняття відповідно до підпункту 201.16.3 пункту 201.16 статті 201 Кодексу комісією рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).

За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням комісії.

Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких комісією прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

З аналізу вищевказаних норм чинного законодавства вбачається, що у реєстрації податкової накладної може бути відмовлено в разі виявлення порушень за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, при цьому, перелік таких перевірок є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає. Відповідні електронні квитанції про неприйняття податкових накладних формуються та надсилаються платникам податків виключно з центрального рівня Державної фіскальної служби України, який є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде Єдиний реєстр податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи, З акту перевірки вбачається, що до позивача застосовані штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних №774 від 28.12.2018 (зареєстровано 17.01.2019, 2 дня затримки реєстрації), №775 від 28.12.2018 (зареєстровано 17.01.2019, 2 дня затримки реєстрації), №766 від 28.12.2018 (зареєстровано 17.01.2019, 2 дня затримки реєстрації).

З матеріалів справи вбачається, податкову накладну №755 від 28.12.2018 відправлено на реєстрацію 15.01.2019 о 17:56, протягом операційного дня 15.01.2019 позивач квитанцію про реєстрацію або відхилення реєстрації розрахунку коригувань не отримував. Накладну зареєстровано 17.01.2019.

Податкова накладна №774 від 28.12.2018 направлено на реєстрацію 15.01.2019 о 17:55, протягом операційного дня 15.01.2019 позивач квитанцію про реєстрацію або відхилення реєстрації розрахунку коригувань не отримував. Накладну зареєстровано 17.01.2019.

Податкова накладна №766 від 28.12.2018 направлено на реєстрацію 15.01.2019 о 17:48, протягом операційного дня 15.01.2019 позивач квитанцію про реєстрацію або відхилення реєстрації розрахунку коригувань не отримував. Накладну зареєстровано 17.01.2019.

Вказане не заперечується і відповідачем, проте контролюючий орган зазначає, що якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Колегія суддів, зазначає, що у відповідності до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних, тому посилання апеллянта є помилковими.

Колегія суддів вказує, що позивачем було своєчасно виконано покладений на нього обов`язок та направлено до ЄРПН на реєстрацію вищевказані спірні податкові накладні за процедурою, регламентованою чинним законодавством, однак їх реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від позивача причин.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що податковим органом в апеляційній скарзі не наведено жодного доказу на спростування наявних у матеріалах справи доказів щодо своєчасного направлення податкової накладної, а саме принтскринів інтерфейсу протоколу програми електронного документообігу "M.E.Doc". Тобто контролюючим органом не доведено, що з боку позивача має місце порушення процедури направлення податкової накладної. Посилання на відсутність квитанції про прийняття податкової накладної з урахуванням матеріалів даної справи не спростовує фактичного направлення позивачем такої накладної.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не обґрунтовано та не доведено суду правомірність винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 08.05.2019 №, яке є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 травня 2020 року- без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

А.Ю. Кучма

Повний текст постанови складено 16 листопада 2020 року.