Справа № 560/4069/20
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2020-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4069/20
РІШЕННЯ

іменем України

19 листопада 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування постанови від 15.07.2020 та припис №ХМ7815/1748/АВ-П133 від 27.02.2020,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Держпраці у Хмельницькій області в якому просить визнати протиправними та скасувати постанову управління Держпраці у Хмельницькій області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №22/16 від 15 липня 2020 року та припис про усунення виявлених порушень №ХМ7815/1748/АВ-П133 від 27.02.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 19.02.2020 в період часу з 10:00 год. по 17.:00 год. був складений акт інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 №ХМ7815/1748/АВ., який використовує найману працю.

В даному акті зафіксований факт здійснення 19.02.2020 року продажу продукції в магазині " ІНФОРМАЦІЯ_1 " працівником ОСОБА_2 без належного оформлення трудових відносин з ФОП ОСОБА_1 у відповідності до вимог ст.24 КЗпП України.

27.02.2020 Управлінням Держпраці у Хмельницькій області було винесено припис від 27.02.2020 за №ХМ7815/1748/АВ-П133, який направлено поштою для ФОП ОСОБА_1

15.07.2020 першим заступником начальника управління Держраці у Хмельницькій області Логвином О.О. було винесено постанову про накладення штрафу за №22/16 від 15.07.2020.

Позивач з прийнятими постановою та приписом суб`єкта владних повноважень не згідний, вважає їх такими, що прийняті з порушеннями норм чинного законодавства, а тому є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 23.09.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Від представника відповідача на адресу суду 08.10.2020 надійшов відзив в якому останній вказує, що відповідно до абз.8 ч. 1 ст.6 Закону №877-V підставою для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) є доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері.

Підставою для здійснення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 стало дорученням Прем`єр-міністра України Олексія Гончарука від 22.01.2020 №2313/0/1-20 у якому п.3 доручено т.в.о. голови Держпраці Дегнері І.А. разом з іншими органами здійснити заходи державного контролю в суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі, тимчасового розміщування та організації харчування.

Версія про продаж товару в магазині "Повна торба" громадянкою ОСОБА_2 начебто без відома підприємця з`явилася вже на етапі подачі позовної заяви до суду. Попри зазначене, ФОП ОСОБА_1 надав, згідно довіреності, ОСОБА_2 досить широкі повноваження, які не виключають права приймати рішення від імені підприємця без його відома про початок роботи (за потреби) продавцем.

Таким чином, Управлінням Держпраці при проведенні інспекційного відвідування та винесенні оскаржуваної постанови про накладення штрафу на позивача, внесенні оскаржуваного припису про усунення виявлених порушень дотримано усіх вимог чинного законодавства.

Відповідач просить відмовити ФОП ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Дослідивши позовну заяву, відзив на позовну заяву, а також оцінивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що ФОП ОСОБА_1 згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 12.11.2020 здійснює діяльність згідно наступних КВЕД: 47.11 - роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний); 47.19 - інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах.

Дорученням Прем`єр-міністра України О. Гончарука від 22.01.2020 №2313/0/1-20 зокрема у п.3 доручено т.в.о. голови Держпраці ОСОБА_3 разом з іншими органами здійснити з 10 - 21 лютого 2020 року заходи державного нагляду (контролю) в суб`єктів господарювання згідно з переданим Пенсійним фондом України переліком суб`єктів господарювання, які мають невідповідність орієнтовної чисельності працівників, що було встановлено під час інформаційно-роз`яснювальних заходів, даним Реєстру застрахованих осіб і в яких відсутня позитивна динаміка щодо оформлення трудових відносин з найманими працівниками після здійснення заходів із урахуванням необхідності підтримання публічної безпеки і порядку під час здійснення зазначених заходів.

На виконання доручення Премєр-міністра України О. Гончарука № 2313/0/1-20 від 22.01.2020 року про вжиття заходів щодо детінізації зайнятості у сфері торгівлі товарами та послугами, т.в.о. голови Державної служби України з питань праці видано окреме доручення № Д-69/1/3.1-20 від 06.02.2020 року, відповідно якого, Головних управлінь Держпраці в областях зобов`язано разом з органами місцевого самоврядування, яким делеговані повноваження здійснення контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, із залученням Державної податкової служби, Пенсійного фонду, Державної служби зайнятості, Державної служби захисту споживачів та місцевих державних адміністрацій здійснювати заходи державного нагляду (контролю) у суб`єктів господарювання згідно з переданим Пенсійним фондом України переліком суб`єктів господарювання, які мають невідповідність орієнтовної кількості працівників, встановлених у ході інформаційно-роз`яснювальних заходів, до даних Реєстру застрахованих осіб і в яких відсутня позитивна динаміка щодо оформлення трудових відносин з найманими працівниками після проведених заходів.

На підставі вказаного окремого доручення, Управлінням Держпраці у Хмельницькій області видано наказ від 13.02.2020 року №34, яким визначено провести інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 з метою перевірки додержання законодавства про працю з питань додержання законодавства про працю.

Управлінням Держпраці у Хмельницькій області видано направлення на проведення інспекційного відвідування відповідно до наказу по управлінню №34 від 13.02.2020, у якому вказано, що буде проведено інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) щодо додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.

За результатами проведеної перевірки ФОП ОСОБА_1 12.02.2020 управлінням Держпраці у Хмельницькій області складено Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю № ХМ7815/1748/АВ, відповідно до якого у період з 19.02.2020 року 10:00 год по 19.02.2020 року 17:00 год проведено інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 ..

27.02.2020 відповідачем винесено припис про усунення виявлених порушень № ХМ7815/1748/АВ-П133 у якому зобов`язано ФОП ОСОБА_1 усунути виявлені порушення до 27.03.2020.

Позивачем 26.03.2020 було подано до відповідача відповідь №2 на винесений припис в яких позивач зазначив, що усі вимоги передбачені у ст.24 КЗпП України та ПКМ №413 ним завжди виконувались і вказує, що зобов`язує в подальшому їх виконувати. При цьому, позивач повідомив, що громадянка ОСОБА_2 - не являлась і не являється найманим працівником позивача, і відповідно не отримувала, а ні заробітну плату, а ні будь-яку іншу грошову винагороду.

Управлінням Держпраці у Хмельницькій області 15.07.2020 за невиконання вимог припису та на підставі порушень зазначених у акті перевірки, винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №22/16 якою накладено на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі 47230,00 грн.

Не погоджуючись з винесеними приписом та постановою управління Держпраці в Хмельницькій області, позивач вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а тому звернувся до суду за захистом своїх порушених прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону №877-V, виключно законами встановлюються спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно частиною 1 статті 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 2 статті 6 Закону №877-V, проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі- Порядок №823).

Зазначений порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 року № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 року № 1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Відповідно до пункту 5 Порядку №823 (в редакції чинній на момент винесення спірних правовідносин) підставами для здійснення інспекційних відвідувань є: 1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) рішення суду; 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин; 6) інформація Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати; ДПС та її територіальних органів; Пенсійного фонду України та його територіальних органів; 7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю; 8) доручення Прем`єр-міністра України; 9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини; 10) запит народного депутата України; 11) невиконання вимог припису інспектора праці.

Пунктом 8 Порядку №823 визначено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Відповідно до пункту 10 Порядку №823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 1) під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.

Вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання (пункт 11 Порядку).

За результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю (пункт 16 Порядку №823).

Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті (пункт 19 Порядку №823).

Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

На виконання приписів частини 4 статті 265 Кодексу законів про працю України та частини 9 статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" Кабінет Міністрів України постановою № 509 від 17.07.2013 затвердив "Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення" (далі - Порядок №509).

Пунктом 2 Порядку № 509 передбачено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи). Штрафи можуть бути накладені на підставі: рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації; акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади; акта документальної виїзної перевірки ДФС, її територіального органу, в ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Пунктами 3, 4 Порядку № 509 передбачено, що уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акту приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу. Справа розглядається у 15 денний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Відповідно до пунктів 5, 6 Порядку № 509 у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів. Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Пунктом 7 вказаного Порядку передбачено, що справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Відповідно до пункту 8 Порядку № 509 розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу. Відповідно до пункту 10 Порядку № 509 постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку.

Суд встановив, що на підставі акта інспекційного відвідування від 19.02.2020 року №ХМ7815/1748/АВ щодо порушень законодавства про працю перший заступник начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області виніс постанову про накладення штрафу №22/16 від 15.07.2020 у розмірі 47230,00 грн.

Досліджуючи правомірність прийнятої постанови, суд вважає за необхідне зауважити, що проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 працівниками Управління Держпраці у Хмельницькій області відбулося на підставі наказу №34 від 13.02.2020.

ФОП ОСОБА_1 вручено копію направлення на проведення інспекційного відвідування від 13.02.2020 №255/20, про що свідчить його підпис та роз`яснено про підстави відвідування.

Позивач в позовній заяві зазначає, що інспекційне відвідування відносно нього проведено без належних підстави. Позивач вважає, що доручення Прем`єр-міністра України, яке не містить вказівки на конкретний суб`єкт господарювання, що має підлягати контролю, не є належною підставою для здійснення відповідного позапланового заходу.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог абз.8 ч.1 ст.6 Закону №877-V однією з підстав для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) є, зокрема й доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері.

Отже, на законодавчому рівні закріплено таку підставу для здійснення заходу контролю як перевірка суб`єктів господарювання саме у відповідній сфері, а не конкретного, як зазначає позивач, суб`єкта господарювання.

Підставою для здійснення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 стало дорученням Прем`єр-міністра України О. Гончарука від 22.01.2020 №2313/0/1-20 у якому п.3 доручено т.в.о. голови Держпраці Дегнері І.А. разом з іншими органами здійснити заходи державного контролю в суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі, тимчасового розміщування та організації харчування.

А оскільки позивач згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань здійснює діяльність щодо роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний), та іншими види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах

З наведеного вище, можна зробити висновок, що діяльність позивача, як підприємця повністю підпадає під сферу торгівлі, що визначено в дорученні Прем`єр-міністра України від 22.01.2020 №2313/0/1-20.

Крім того, вказана норма Закону №877-V дубльована у п.5 Порядку №823 без деталізації, щодо такої підстави для здійснення інспекційних відвідувань, як доручення Прем`єр-міністра України.

Отже, на думку суду інспекційне відвідування у ФОП ОСОБА_1 проведено з підстави передбаченої Законом №877-V.

У позовній заяві позивач зазначає, що в Управлінні Держпраці була відсутня будь-яка інформація щодо нього, яка отримана у спосіб, передбачений Законом №877- V та Порядком №823.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до вимог п.28 Порядку №823 та на виконання вимог вищезазначеного доручення Прем`єр-міністра України від 22.01.2020 №2313/0/1-20 інспекторами праці 28.01.2020 у ФОП ОСОБА_1 було проведено інформаційно-роз`яснювальний захід - відвідування з метою інформування його та працівників про найбільш ефективні способи додержання законодавства з питань оформлення трудових відносин, моніторингу стану його додержання, що підтверджується записами Журналу реєстрації відвідувань.

З акту інспекційного відвідування встановлено, що в ході даного заходу інспектори праці зафіксували, що в магазині в січні 2020 року працювало 2 особи, у той час, коли за даними Пенсійного фонду України в грудні 2019 року зафіксовано 1 застраховану особу. Отже, на момент інспекційного відвідування в Управлінні Держпраці були відомості про позивача отримані в законний спосіб в ході моніторингу дотримання ним законодавства про працю, а також офіційно отримані про нього відомості з Реєстру застрахованих осіб Пенсійного фонду України.

Твердження позивача про те, що інспекційне відвідування проведене з порушеннями вимог чинного законодавства, оскільки захід контролю відбувався за відсутності ФОП ОСОБА_1 є безпідставним, оскільки згідно копії направлення від 13.02.2020 №255/20 встановлено, що позивач власноруч розписався у ньому 19.07.2020.

Крім того, відповідно до вимог пп. 1, 3 п.10 Порядку №823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця. Наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення.

Також позивач не погоджується з висновками інспекторів праці, вважає, що вони є хибними щодо роботи в нього ОСОБА_2 без укладення трудового договору. Вказує, що ця особа представляє інтереси ФОП ОСОБА_1 згідно довіреності та продаж товарів в магазині "Повна торба" ОСОБА_2 здійснювала без відома підприємця.

Суд зазначає, що згідно акту інспекційного відвідування №ХМ7815/1748/АВ від 19.02.2020 встановлено, що на момент проведення заходу контролю в магазині здійснювали реалізацію товару дві особи: ОСОБА_4 , з якою підприємець уклав трудовий договір 28.10.2018, та ОСОБА_2 .

Факт продажу товарів в магазині "Повна торба" ОСОБА_2 зафіксовано інспекторами праці на відеокамеру, що підтверджується також відеозаписом на DVD-диску, який міститься в матеріалах справи. ФОП ОСОБА_1 вказував, що ОСОБА_2 виконує роботу в магазині на підставі довіреності, копію якої було надано інспекторам праці.

З наданої довіреності суд встановив, що ОСОБА_1 уповноважує ОСОБА_2 представляти його інтереси в органах державної влади та/ або місцевого самоврядування, в управліннях, міністерствах, відомствах, їх структурних підрозділах, банківських установах, ЦНАП, відповідних податкових органах, однак вказаною довіреністю не встановлено право ОСОБА_2 здійснювати продаж товарів в магазині підприємця ОСОБА_1 ..

Суд критично оцінює твердження позивача про те, що ОСОБА_2 самовільно, без його відома, здійснювала продаж товарів в його магазині, оскільки в зауваженнях до акта інспекційного відвідування від 24.02.2020 року №1, який міститься в матеріалах справи, ОСОБА_1 стверджував, що законодавством України не передбачено, що роботодавець зобов`язаний укладати із громадянами виключно трудові договори, а також те, що громадянка ОСОБА_2 під час інспекційного відвідування 19.02.2020 була офіційним представником ФОП ОСОБА_1 згідно довіреності.

При цьому, в акті перевірки позивач вказує, що ОСОБА_2 виконує роботу в магазині на підставі довіреності, копію якої було надано інспекторам праці, що суперечить твердженню вказаному позивачем у позовній заяві.

Заперечення до акту, яке надане уже після інспекційного відвідування фізична особа - підприємець ОСОБА_1 надав добровільно, власноручно, без будь - якого примусу про що свідчить його підпис.

Крім того, згідно наданої позивачем довіреності на ОСОБА_2 покладено широкі повноваження, які не виключають права приймати рішення від імені підприємця без його відома про початок роботи (за потреби) продавцем.

Суд звертає увагу позивача на те, що у поясненнях відібраних адвокатом позивача ОСОБА_5 від 22.07.2020 наданих ОСОБА_2 вказано, що ОСОБА_6 працюючи продавцем у ФОП ОСОБА_1 попросила ОСОБА_2 тимчасово допомогти за прилавком, оскільки сама продавець хотіла відлучитись. При цьому, як ставерджує в поясненням ОСОБА_2 , що остання погодилась на підміну продавця та стала за прилавок тимчасово та в цей час до магазину зайшли працівники відповідача та зафіксували цей факт.

Отже, суд з матеріалів справи встановив, що в період проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 відповідачем встановлено факт здійснення трудової діяльності ОСОБА_2 у магазині " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", що належить ФОП ОСОБА_1 , та в цей період трудові відносини між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , належним чином оформлені не були.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів стосовно укладення трудового договору за період інспекційного відвідування між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у письмовій формі із вищевказаною особою як найманим працівником, відповідно до вимог ч.1, ч.3 ст. 24 КЗпП України.

Враховуючи наведене вище, позивачем не наведено обґрунтованих аргументів, які б доводили неправомірність припису та постанови Управління Держпраці у Хмельницькій області. Натомість суб`єктом владних повноважень з посиланням на вимоги чинного законодавства доведено законність та обґрунтованість оскаржуваних припису та постанови.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

За ч.ч.1-2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач не довів позовні вимоги, а суб`єкт владних повноважень, який заперечує проти позову, довів, що діяв у межах закону при прийнятті оскаржуваних рішень, що підтверджено доказами, перевіреними в суді, тому позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що позов не підлягає задоволенню, сплачений позивачем судовий збір не підлягає відшкодуванню на його користь.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління Держпраці у Хмельницькій області про визнання протиправнимии та скасування постанови управління Держпраці у Хмельницькій області про накладення штрафу №22/16 від 15 липня 2020 року та припису про усунення виявлених порушень №ХМ7815/1748/АВ-П133 від 27.02.2020 - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Управління Держпраці у Хмельницькій області (вул. Камянецька, 74,Хмельницький,Хмельницька область,29013 , ідентифікаційний код - 39793137)

Головуючий суддя О.П. Шевчук