Справа № 640/18371/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдонінвест Трейдінг» про накладення арешту,-

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2020 року Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдонінвест Трейдінг» про накладення арешту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 серпня 2020 року позовну заяву про накладення арешту на кошти повернуто. В обґрунтування такого висновку судом першої інстанції зазначено, що позивачем не усунуто визначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недоліки, а саме - не зазначив виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги та докази, що підтверджують вказані обставини.

Не погоджуючись з викладеним в ухвалі рішенням, ГУ ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та направити справу на розгляд до суду першої інстанції. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що суд першої інстанції з формальних підстав унеможливив доступ до суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою від 17 серпня 2020 року позовну заяву ГУ ДПС у м. Києві було залишено без руху з підстав відсутності у позовній заяві: викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Спосіб усунення недоліків було визначено судом першої інстанції шляхом подання належним чином оформленої позовної заяви, яка відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 160, в частині викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують відповідні обставини та належним чином засвідчених копій письмових запитів щодо позивача до органів, які згідно з чинним законодавством здійснюють реєстрацію майна.

Згаданою ухвалою надано строк для усунення визначених у судовому рішенні недоліків - п`ять днів з моменту вручення копії ухвали, копію якої позивачем було отримано 22 серпня 2020 року (а.с. 8).

З метою усунення викладених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недоліків ГУ ДПС у м. Києві подало до Окружного адміністративного суду міста Києва заяву про продовження строку на усунення недоліків, в якій представник позивача повідомив суд про те, що ним було направлено службову записку до Управління по роботі з податковим боргом щодо надання завірених належним чином документів, а тому просив продовжити строк на виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 17 серпня 2020 року.

Разом з тим, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 серпня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви про продовження строків на усунення недоліків.

Крім того, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 серпня 2020 року суд повернув позовну заяву ГУ ДПС у м. Києві з огляду на те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Приписи п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, єдиною підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України є неусунення останнім недоліків позовної заяви в установлений судом строк.

Відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Аналіз змісту позовної заяви, на переконання судової колегії, дає підстави для висновку, що в останній міститься виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги. Так, зокрема, зазначено з посиланнями на норми ряду нормативно-правових актів твердження про те, що за відповідачем обліковується податковий борг в розмірі 107 213 598,00 грн. Крім того позивачем вказано, що позивач надає належні та допустимі докази, які свідчать про відсутність майна ТОВ «Укрдонінвест трейдінг» для погашення суми податкового боргу, та додано до позовної заяви інформацію про податковий борг, детальну інформацію про юридичну особі, індентифікаційні дані та інше.

При цьому, положення статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України не зобов`язують заявника надавати всі докази у справі, а лише зобов`язують визначити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2020 року у справі № 320/3053/19.

Колегія суддів зауважує, що перевірка ж викладених у позовній заяві фактичних обставин, надання їм оцінки з посиланням на докази, тощо, не може здійснюватися судом на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

З урахуванням наведеного судовою колегією враховується, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі "Голдер проти Великої Британії" від 21.02.1975 року Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

Отже, системний аналіз положень Конвенції, практики Європейського суду з прав людини та національного законодавства, а також встановлені вище обставини усунення ТОВ "Цукровий Дім" недоліків позовної заяви, свідчить, що постановлена передчасно оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

З огляду на викладені обставини у сукупності, а також зважаючи на те, що поверненню позовної заяви на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України обов`язково повинна передувати перевірка усунення позивачем протягом встановленого строку недоліків позовної заяви, визначених ст. ст. 160, 161 КАС України, а не підтвердження належними та допустимими доказами обґрунтованості позовних вимог, судова колегія приходить до висновку про передчасність та помилковість постановлення оскаржуваної ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про повернення позовної заяви було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 серпня 2020 року - скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов