Справа № 283/2464/20
Суддя: Хомич В. М.
Дата ухвалення: 2020-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 283/2464/20
Провадження №2-а/283/61/2020
У Х В А Л А

19 листопада 2020 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М.,вирішуючи питання про відкриття провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СДПП №1 Малинського відділення поліції лейтенанта поліції Михайленка Олексія Олександровича про поновлення строку звернення до суду та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

в с т а н о в и в:

17.11.2020 до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора СДПП №1 Малинського відділення поліції лейтенанта поліції Михайленка Олексія Олександровича про поновлення строку звернення до суду та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Розглянувши матеріали даного адміністративного позову суддя дійшов висновку, що позов слід залишити без руху, оскільки він не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення ч.3 ст.161 КАС матеріали позовної заяви не містять доданого документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві позивач обґрунтовує свою позицію щодо несплати судового збору при поданні даної позовної заяви нормою ч. 5 ст. 288 КУпАП (зазначена частина в ст.288 КУпАП відсутня).

Суд при вирішенні вказаного питання (в частині сплати судового збору) враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), відповідно до якої нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності. З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви. За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом України № 3674-VI «Про судовий збір») державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову. Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху». З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI «Про судовий збір». Таким чином,… за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначені Законом України № 3674-VI «Про судовий збір». … Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті у разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 5 ст. 4 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір»).

Згідно з вимогами ч.2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частин 4, 5 ст. 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Копії письмових доказів мають бути засвідчені відповідно до вимог п.5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

До позовної заяви надані копії документів, які не засвідчені позивачем особисто.

Також, в позовній заяві позивач просить поновити строк на оскарження постанови, при цьому вказує, що «06 листопада 2020 року» вона отримала постанову у Малинському районному відділі державної виконавчої служби, а в мотивувальній частині позову щодо поновлення строку вказує, що постанова отримана нею «14.07.2020 р.», у зв`язку з такими розбіжностями суд не може вирішити питання про поважність пропуску строку на оскарження постанови.

Крім того, позивачем не надано документів, що посвідчують її особу, щоб пересвідчитись, що оскаржувана постанова складена на іншу, ніж позивач, особу.

Також суд, вважає за необхідне звернути увагу позивача на правову позицію щодо належного відповідача в зазначених категоріях справ. Належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адмінстягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу (ВС/КАС у справі № 742/2298/17 від 17.09.2020).

У відповідності до абз.1 ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 286 КАС України,

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора СДПП №1 Малинського відділення поліції лейтенанта поліції Михайленка Олексія Олександровича про поновлення строку звернення до суду та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі-залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку неусунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Хомич