Справа № 520/12391/2020
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

17 листопада 2020 року № 520/12391/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кухар М.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 18.03.2020р., а саме №35588-5606-20309 з земельного податку з фізичних осіб за 2020 рік, сума податкового зобов`язання складає 15197,37 грн.;

-стягнути на користь позивача - ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) сплачений при поданні позову судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної Податкової служби у Харківській області ( адреса вул. Пушкінська. 46, м. Харків, 61057).

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Харківській області від 18.03.2020 №35588-5606-20309 прийнято необґрунтовано, відтак підлягає скасуванню у судовому порядку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2020 відкрито спрощене позовне провадження.

Запропоновано відповідачу подати до суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали відзив на позов та докази на обґрунтування відзиву, а також докази направлення відзиву позивачу.

Відповідач надав до суду відзив згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити. Також вказав, що відповідач у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено, що відповідач з інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановив, що ОСОБА_1 є власником нежитлової будівлі площею 77,4 м2, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 .

Зважаючи на наявність права власності на такий об`єкт, на думку контролюючого органу, позивач є платником земельного податку на земельну ділянку, що розташована під ним.

Таким чином, ГУ ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 18.03.2020 №35588-5606-20309, яким ОСОБА_1 визначено суму податкового зобов`язання у розмірі 15197,37 грн. за період 2020 рік.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач звернувся з даним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч.1 ст.67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з пунктом 269.1 статті 269 ПК України платниками земельного податку є: власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) (підпункт 269.1.1); землекористувачі (підпункт 269.1.2).

Відповідно до підпункту 270.1.1 пункту 270.1 статті 270 ПК України об`єктами оподаткування є земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні.

База оподаткування в пп. 271.1.1, 271.1.2 п. 271.1 ст. 271 ПК України визначена як: нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

Власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою (пункт 287.1 статті 287 ПК України).

Згідно з пунктом 287.6 статті 287 ПК України при переході права власності на будівлю, споруду (їх частину) податок за земельні ділянки, на яких розташовані такі будівлі, споруди (їх частини), з урахуванням прибудинкової території сплачується на загальних підставах з дати державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Відповідно до статті 206 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з частинами першою і другою статті 120 ЗК України в разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Верховний Суд в постанові від 03.08.2020 по справі № 826/13307/18: «З моменту набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, обов`язок зі сплати податку за земельну ділянку, на якій розміщений такий об`єкт, покладається на особу, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду.... Таким чином, на усіх власників чи користувачів земельними ділянками покладається обов`язок із плати за землю, зокрема у вигляді земельного податку. При цьому, у разі набуття права власності чи оренди на нерухоме майно обов`язок із сплати земельного податку або орендної плати покладається на власника/орендаря нерухомого майна, незалежно від факту оформлення права власності чи користування відповідною земельною ділянкою».

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в постановах від 14.07.2020 по справі № 809/3896/13-а від 19.11.2018 по справі № 804/5370/17, від 20.03.2018 по справі № 820/3176/17.

З інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що ОСОБА_1 є власником нежитлової будівлі площею 77,4 м2, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 .

Зважаючи на наявність права власності на такий об`єкт, позивач є платником земельного податку на земельну ділянку, що розташована під ним.

Щодо посилання на необхідність наявності даних державного земельного кадастру для нарахування земельного податку Верховний Суд в постановах від 03.08.2020 по справі № 826/13307/18, від 28.05.2019 по справі № 816/352/17 виклав правову позицію згідно з якою: «Обов`язок із сплати земельного податку пов`язується для особи саме із виникненням права власності або користування земельною ділянкою, а не із обставинами присвоєння такій земельній ділянці кадастрового номеру. При цьому, згідно з пунктом 271.1 статті 271 ПК України базою нарахування земельного податку є нормативна грошова оцінка земельної ділянки або її площа, у разі якщо нормативна грошова оцінка не проведена».

Відповідно до пункту 271.1 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України) якщо нормативна грошова оцінка земельної ділянки не проведена, базою нарахування земельного податку є нормативна грошова оцінка такої земельної ділянки або її площа.

Повноваження щодо регулювання земельних відносин, у тому числі, щодо справляння плати за землю, делеговано органам місцевого самоврядування (ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування»).

Відповідно до пп. 284.1 ст. 284 ПК України органи місцевого самоврядування встановлюють ставки плати за землю та пільги щодо земельного податку, що сплачується на відповідній території.

По місту Харкову проведена нормативна грошова оцінка землі, що затверджена рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2018» та застосовується з 01.01.2020.

Відповідно до Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 базова вартість одного квадратного метра земель міста Харкова становить 639,78 гривень і підлягає в подальшому індексації в порядку, встановленому законодавством України.

Відповідно до пункту 9 підрозділу 6 розділу XX «Перехідні положення» ПК України індекс споживчих цін за 2017-2023 роки, що використовується для визначення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення, застосовується із зазначенням 100 відсотків.

Отже, значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за 2019 рік становить 1,0.

Рішенням 11 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 22.02.2017 № 542/17 «Про місцеві податки і збори у місті Харкові» (в редакції рішення 23 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 28.11.2018 №1284/18) встановлено ставки земельного податку за земельні ділянки, відносно яких відсутня довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Обчислення земельного податку за земельні ділянки, відносно яких відсутні відомості про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки здійснюється виходячи з добутку базової вартості одного квадратного метра земель міста Харкова, помноженої на коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) та на зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко - планувальної зони) (Км2).

Коефіцієнти, що характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф), визначені в додатку 1 до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, що затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489.

Зокрема, коефіцієнт, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), з 17.07.2018 застосовується із значенням 3,0 (примітка до додатку 1 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів).

Інформація щодо застосування зональних коефіцієнтів Км2 та опис меж економіко - планувальних зон м. Харкова визначена в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2018, що затверджена рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 № 1474/19 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2018».

Як вказує відповідач, з огляду на те, що нормативна грошова оцінка земельної за адресою: АДРЕСА_3 не проведена, а з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за вказаною адресою вбачається, що позивачу належать на праві власності нежитлові приміщення площею 77,4 м 2, розрахунок земельного податку було здійснено з вказаної площі.

Стосовно посилання позивача на не надіслання розрахунку оскаржуваного рішення, судом встановлено наступне.

Приписами пункту 58.1 статті 58 Податкового кодексу України (далі - ПК України) закріплено, що до податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання (за наявності).

Верховний Суд в постанові від 19.11.2018 у справі № 804/5370/17, аналізуючи аналогічні спірні відносини щодо нарахування податкових зобов`язань із земельного податку контролюючим органом та надаючи оцінку аргументам платника про те, що до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення не було надано розрахунку грошового зобов`язання з посиланнями на п. 58. 1 ст. 58 ПК України зазначив, що: «Вказаною нормою не встановлено прямого обов`язку надсилання податковим органом розрахунку податкового зобов`язання. Такий розрахунок додається до податкового повідомлення-рішення за наявності такого».

Згідно з абз. 5 п. 58.1 ст. 58 ПК України, податкове повідомлення-рішення містить, зокрема, підставу для нарахування (зменшення) податкового зобов`язання.

Відповідно до вимог ПК України розроблено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (далі - Порядок № 1204).

За приписами пп. З пункту 1 розділу II Порядку № 1204 контролюючий орган визначає суму нарахування податкових зобов`язань і складає податкове повідомлення-рішення, зокрема, у випадку, якщо податковим законодавством відповідальним за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку є контролюючий орган.

Згідно з п. 2 розділу II Порядку № 1204, у такому випадку відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за формою "Ф" - для платників податків - фізичних осіб, якщо відповідно до законодавства контролюючий орган самостійно визначає податкове зобов`язання платника податків з причин, не пов`язаних із порушенням податкового або іншого законодавства (додаток 1).

З додатку 1 до Порядку № 1204 вбачається, що під підставою нарахування податкового зобов`язання розуміється посилання на пункт та статтю законодавчого акта, згідно з яким зроблено розрахунок таких податкових зобов`язань.

Водночас, така форма не передбачає реквізитів, в яких зазначаються адреса, площа та інші ознаки земельної ділянки.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 139, 241 - 247, 255, 257, 263, 291, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст. 297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 17 листопада 2020 року.

Суддя Кухар М.Д.