Справа № 200/8264/20-а
Суддя: Чучко В.М.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 р. Справа№200/8264/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чучка В.М., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання дій протиправними, скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (надалі - ГУ НП в Донецькій області, відповідач) про:

- визнання протиправними дій начальника Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області Сушицького Б.В. щодо складання наказу Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області №87 від 25.02.2019 року «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 »;

- визнання протиправним та скасування наказу Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області №87 від 25.02.2019 року «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 »;

- визнання протиправними дій комісії з розслідування нещасного випадку, створеної наказом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області №87 від 25.02.2019 року, щодо складання акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою Н-5* розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 о 18-25 з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнання протиправним та скасування акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою Н-5* розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 о 18-25 з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнання протиправними дій комісії з розслідування нещасного випадку, створеної наказом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області №87 від 25.02.2019 року, щодо складання акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, що трапився з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнання протиправним та скасування акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, що трапився з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області провести розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 із оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та скласти акт за формами Н-5* та Н-1* за висновками яких вказати, що нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків.

Позовні вимоги мотивовані тим, що на думку позивача дії відповідача по складанню актів Форми Н5 та Форми НТ від 10.04.2020 року розслідування нещасного випадку, що стався з ним 11 січня 2018 року о 18-25 в частині правильності встановлення обставин, що мали місце під час настання нещасного випадку, а також в частині відповідності його змісту Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 року №1346 є неправомірними, оскільки не в повному обсязі було проведене розслідування нещасного випадку, не були встановлені деталі події 11.01.2018 року, на підставі чого висновком щодо складання спірних актів було неправильним, а діяльність комісії щодо їх складання протиправною.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі, та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі надати суду письмові заперечення проти позову та всі докази на їх підтвердження, які наявні у відповідача.

07 жовтня 2020 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що відповідно до акту розслідування нещасного випадку форми Н-5 комісія дійшла висновку про те, що нещасний випадок з оперуповноваженим Лівобережного ВП Центрального ВП капітаном поліції ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, оскільки причинами нещасного випадку стало порушення службової дисципліни ОСОБА_1 на підставі п. 3.11 Наказу МВС України №1346 від 27.12.2002 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України», тому у відношенні ОСОБА_1 складено акт №1 за формою НТ. Таким чином, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

У поданій до суду відповіді на відзив позивач наводить доводи на обґрунтування заявлених ним вимог, які аналогічні тим, що викладені у позові.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05.10.2020 року клопотання ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи № 200/8264/20-а за правилами загального позовного провадження, залишити без задоволення.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 23.10.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Донецькій області про зупинення провадження по справі.

16.11.2020 року ухвалою Донецького окружного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог повернуто без розгляду.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується паспортом громадянина України (т. 1 а.с. 17).

З 07.11.2015 року позивач проходив службу в поліції.

11.01.2018 року до ГУНП в Донецькій області з Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про отримання тілесних ушкоджень оперуповноваженим сектору кримінальної поліції зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 .

Наказом Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області від 19.01.2018 №41 створено комісію з розслідування нещасного випадку, який стався з капітаном поліції ОСОБА_1 , яка склала акт розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року за формою Н-5 від 18.02.2018 року та акт про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ від 02.04.2018 року.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі №805/4333/18-а, яке залишено без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року, у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності щодо не складання акту Форми Н-1 про нещасний випадок (у тому числі поранення) та зобов`язання скласти даний акт відмовлено.

Під час розгляду зазначеної справи відповідачем на адресу суду була надіслана доповідна записка від Начальника Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області про виконання листа ГУНП в Донецькій області від 18 лютого 2019 року № 204/23/01-2019 року керівництвом Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області прийнято рішення щодо скасування актів форми Н-5 та НТ стосовно нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 11 січня 2018 року. Крім того, наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25 лютого 2019 року №87 створено комісію з повторного розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 182).

Наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25.02.2019 року №87 створено комісію з повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 183-184).

Наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 27.01.2020 року №88нт внесено зміни до наказу Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25.02.2019 року №87 «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 » та створено комісію з нещасного випадку в іншому складі (т.1 а.с. 185).

10.04.2020 року комісія склала акт розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акт про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ (т.1 а.с. 186-192).

Комісією встановлені такі обставини, за яких стався нещасний випадок: о 16.00 до чергової частини Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , була виявлена граната РГД. На виклик виїхала СОГ, до складу якої входив оперуповноважений СКП капітан поліції ОСОБА_1 . Під час проведення слідчих дій, о 18.25 до кімнати зайшли двоє чоловіків ( ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) та жінка ( ОСОБА_5 ), які повідомили, що вони є власниками будинку та запитати підстави надходження поліції в їх будинку. На вимогу ОСОБА_1 покинути приміщення вказані особи відреагували негативно, після чого між ним та цивільними особами сталася бійка. В результаті зазначеної події ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 отримали тілесні ушкодження.

Згідно з витягом з ЄРДР №0000105 за фактом спричинення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 тілесних ушкоджень ОСОБА_1 , Лівобережним відділенням поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області відкрито досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, ч. 1 ст. 343 КК України та ч. 2 ст. 342 КК України.

12.01.2018 року до Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області звернувся гр. ОСОБА_3 із заявою про те, що 11.01.2018 за адресою: АДРЕСА_1 , його побив працівник поліції ОСОБА_1 , спричинивши йому тілесні ушкодження (витяг з ЄРДР №0000110 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України).

За даним фактом ВІОС УКЗ ГУНП в Донецькій області було проведено службове розслідування та наказом, затвердженим начальником ГУНП в Донецькій області генералом поліції третього рангу М. Семенишиним від 06.03.2018 №606, за недотримання вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п. 1 розділу II, п.п. 3,4,5 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, капітану поліції ОСОБА_6 оголошено зауваження. Враховуюче вищевикладене кваліфікація травми отриманої ОСОБА_6 підпадає під дію абз. 5 п 3.11 Порядку розслідування та обліків нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого Наказом МВС України № 1346 від 27*. 12.2002, а саме внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни.

Відповідно до висновку комісії, викладеного в акті форми Н-5 від 10.04.2020 року, нещасний випадок з оперуповноваженим Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , внаслідок якого він отримав забій м`яких тканин обличчя зліва, забій м`яких тканин лобу, стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. На підставі п. 3.11 Наказу МВС України №1346 від 27.12.2002 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України», тому у відношенні ОСОБА_1 складено акт №1 за формою НТ (т. 1 а.с. 191).

Натомість, позивач вважає, що нещасний випадок трапився з ним в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків, про що необхідно скласти акт за формою Н-1.

На підтвердження обставин, викладених позивачем в позовній заяві, ним наданий відеозапис щодо нападу на нього 11.01.2018 року (т. 2 а.с.109).

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

З метою врегулювання питань, пов`язаних із розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 року № 1346 затверджений "Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України" (далі - Порядок).

Згідно з пунктами 1.2 та 1.3 вказаного Порядку дія цього Порядку поширюється на з`єднання та військові частини Національної гвардії України, органи і підрозділи внутрішніх справ, навчальні заклади системи МВС України.

Розслідування нещасних випадків (в тому числі поранень), що сталися з особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовцями Національної гвардії України, курсантами (слухачами) навчальних закладів системи МВС України, проводиться з урахуванням цього Порядку.

Згідно п. 2.1 Порядку, розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).

Відповідно п. 2.2 Порядку, за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Пунктом 2.4 Порядку передбачено, що якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ*.

Пунктами 3.1, 3.2 Порядку № 1346 передбачено, що про кожний нещасний випадок (у тому числі поранення) працівник, який його виявив, або сам потерпілий повинні негайно повідомити безпосереднього керівника робіт чи іншу посадову особу підрозділу і вжити заходів до надання необхідної допомоги.

Керівник (посадова особа), у свою чергу, зобов`язаний: терміново організувати надання медичної допомоги потерпілому, а в разі потреби доставити його до лікувально-профілактичного закладу; повідомити про те, що сталося, керівника підрозділу, службу охорони праці УМЗ, ВМЗ ГУМВС, УМВС. Якщо потерпілий є працівником іншого підрозділу, повідомити керівника цього підрозділу, у разі нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався внаслідок пожежі, - місцеві органи державної пожежної охорони, а при гострому професійному захворюванні (отруєнні) - відповідну санітарну епідеміологічну станцію (далі - СЕС) системи МВС України; зберегти до прибуття комісії з розслідування обстановку в тому стані, у якому вона була на момент події (якщо це не загрожує життю і здоров`ю інших працівників), а також ужити заходів до недопущення подібних випадків.

Відповідно до пункту 3.5 Порядку № 1346 керівник підрозділу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), крім випадків зі смертельним наслідком та групових випадків травматизму, наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією не менше ніж три особи, до складу якої включаються: керівник (спеціаліст) служби охорони праці підрозділу (голова комісії), керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, інші посадові особи, а в разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС.

До складу комісії не може входити керівник, що безпосередньо керував проведенням робіт, при виконанні яких стався нещасний випадок (у тому числі поранення).

У підрозділах, де немає спеціалістів з охорони праці, головою комісії з розслідування призначається посадова особа, на яку наказом керівника покладені функції з питань охорони праці в порядку сумісництва.

З матеріалів справи вбачається, що до складу комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, входять:

голова комісії - старший інспектор СКЗ Центрального ВП ГУНП в Донецькій області (відповідальна особа з питань охорони праці Лівобережного ВП згідно вимог наказу ГУНП в Донецькій області від 30.01.2019 №232) ОСОБА_7 ;

члени комісії:

старший інспектор ВМ Центрального ВП ГУНП в Донецькій області (за погодженням, відповідно до посадових обов`язків закріплений за Лівобережним ВП) ОСОБА_8 ;

старший інспектор з особливих доручень ВІОС УКЗ ГУНП в Донецькій області (за погодженням) ОСОБА_9 .

Відтак, чинне законодавство не містить застережень щодо неможливості проведення розслідування нещасного випадку комісією у наведеному вище складі.

Згідно п. 3.8. Порядку №1346 Комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: - обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; - визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; - з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; - визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); - скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

У разі необхідності встановлений термін розслідування може бути продовжений керівником, який призначив комісію.

Згідно з п. 3.12. Порядку №1346 до першого примірника акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* долучаються: акт за формою Н-1* (НТ*), пояснення свідків, потерпілого, витяги з нормативних документів, схеми, фотографії та інші документи, що характеризують місце події (робоче місце), стан технічних засобів (транспорту, устаткування, апаратури тощо), діагноз травми, медичний висновок щодо втрати здоров`я потерпілим у результаті нещасного випадку (у тому числі поранення), а в разі необхідності - також висновок щодо наявності в його організмі алкоголю, отруйних чи наркотичних речовин.

Згідно з п. 3.14. Порядку №1346 керівник підрозділу повинен розглянути і затвердити акти за формою Н-1* (НТ*) протягом доби після закінчення розслідування, а щодо випадків, які сталися за межами підрозділу, - протягом доби після одержання необхідних матеріалів.

Згідно з висновками акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 11.01.2018 року, складеним 10.04.2020 Лівобережним ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області, комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, за обставин, які не підпадають під дію п.п. 3.9, 3.10 Порядку №1346.

Відповідно до п. 3.9. Порядку №1346 Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він трапився в період проходження служби під час: припинення або запобігання злочинам або правопорушенням; вчинення дій із забезпечення особистої безпеки громадян, захисту їх прав і свобод; охорони і забезпечення громадського порядку; несення постової чи патрульної служби; виявлення і розкриття злочинів, розшуку осіб, що їх учинили; забезпечення безпеки дорожнього руху; участі в ліквідації наслідків аварії, пожежі, катастрофи, стихійного лиха та інших надзвичайних подій; виконання потерпілим трудових (посадових, функціональних) обов`язків за режимом роботи підрозділу, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підрозділу або в іншому місці роботи чи служби (далі - робота) з моменту прибуття потерпілого в підрозділ до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього розпорядку підрозділу, у тому числі протягом робочого та надурочного часу, або, за дорученням керівника, у неробочий час; підготовки до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь праці, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення; проїзду на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підрозділу, або іншому транспортному засобі відповідно до укладеного договору; проведення навчання, тренувань, обов`язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах; використання власного транспорту в інтересах підрозділу з дозволу або за письмовим дорученням керівника підрозділу; провадження дій в інтересах підрозділу, у якому проходить службу (працює) потерпілий; прямування працівника до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженими маршрутами; прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням про відрядження.

Згідно з п. 3.10. Порядку №1346 Комісія з розслідування також визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він стався в період проходження служби внаслідок: безпосереднього впливу правопорушника (злочинця) на працівника (учинення опору, захват заручником, напад на працівника, який перебуває не при виконанні службових обов`язків, з метою помсти за законні дії з припинення правопорушення, затримання або викриття правопорушника в період служби тощо); спроби самогубства працівника під впливом психофізіологічних, небезпечних та шкідливих факторів, пов`язаних з виконанням службових обов`язків; травмування внаслідок нестатутних відносин (у разі відсутності вини потерпілого); раптового погіршення стану здоров`я працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків у разі відсутності умов, зазначених у третьому, четвертому та шостому абзацах пункту 3.11 цього розділу, що визнається пов`язаним з виконанням службових обов`язків за умови, що погіршення стану здоров`я працівника сталося внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не проходив медичного огляду, передбаченого законодавством, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку про стан його здоров`я. Медичний висновок щодо зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього небезпечних чи шкідливих виробничих факторів або щодо протипоказання за станом здоров`я працівника виконувати зазначену роботу видається лікувально-профілактичним закладом за місцем лікування потерпілого на запит керівника підрозділу чи голови комісії з розслідування; в інших випадках, передбачених чинним законодавством України.

Відповідно до п. 3.11. Порядку №1346 Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, в тому числі, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни..

У спірних актах відповідача встановлено, що о 16.00 до чергової частини Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , була виявлена граната РГД. На виклик виїхала СОГ, до складу якої входив оперуповноважений СКП капітан поліції ОСОБА_1 . Під час проведення слідчих дій, о 18.25 до кімнати зайшли двоє чоловіків ( ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) та жінка ( ОСОБА_5 ), які повідомили, що вони є власниками будинку та запитати підстави надходження поліції в їх будинку. На вимогу ОСОБА_1 покинути приміщення вказані особи відреагували негативно, після чого між ним та цивільними особами сталася бійка. В результаті зазначеної події ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 отримали тілесні ушкодження.

За вищевикладених обставин, комісія з розслідування нещасного випадку вважає встановленими обставини отримання травми 11.01.2018 ОСОБА_1 внаслідок бійки з цивільними особами, що підтверджено поясненнями свідків та працівниками поліції, які перебували на місці події.

Висновком комісії, викладеного в акті форми Н-5 від 10.04.2020 року, встановлено, що нещасний випадок з оперуповноваженим Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , внаслідок якого він отримав забій м`яких тканин обличчя зліва, забій м`яких тканин лобу, стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, що дає підстави вважати травму отриману останнім не при виконанні службових обов`язків, а саме у наслідок порушення потерпілим службової дисципліни, тому у відношенні ОСОБА_1 складено акт №1 за формою НТ.

Разом з цим, наданий позивачем диск із відеозаписом щодо події, яка сталася 11.01.2018 року не спростовує встановлених комісією обставин.

Вирішуючи спір, з огляду на аргументацію позивача, суд зазначає, що з`ясування обставин і причин, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначення осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, є завданням комісії з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) згідно з п. 3.8. Порядку №1346.

Таким чином, комісія розслідування нещасного випадку встановила дійсні обставини, за яких стався нещасний випадок з ОСОБА_1 , що також підтверджено матеріалами справи.

Також, суд зазначає, що відповідно до ст. 14 Закону України «Про охорону праці», нещасний випадок вважається таким, що стався з вини працівника міліції, якщо останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку і при цьому не вжив необхідних заходів для його уникнення. Як вбачається з матеріалів розслідування нещасного випадку, 11.01.2018 ОСОБА_1 , під час проведення слідчих дій, спровокував бійку з цивільними особами, при тому, що позивач прибув до місця, де трапився нещасний випадок для виконання службових обов`язків, для затримання правопорушника.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач під час розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 з ОСОБА_1 , дійшов правильного висновку з встановленням дійсних обставин про те, що такий нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; та про те, що нещасний випадок стався за обставин, які підпадають під дію абз. 5 п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346, а саме внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни.

Відносно доводів позивача з приводу незаконності складених актів про нещасний випадок невиробничого характеру та розслідування нещасного випадку від 10.04.2020 року з огляду на те, що:

- члени комісії не оглядали місце події та документи з цього приводу не складали,

- до актів не були долучені пояснення свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , інших працівників поліції, схеми, фотографії та інші документи,

- члени комісії з розслідування нещасного випадку не проходили навчання та підвищення кваліфікації з питань охорони праці,

- взагалі не мали права приймати участь у розслідуванні нещасного випадку,

суд виходить з наступного.

З акту розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року, слідує, що особи: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_5 відмовились надавати письмові пояснення з приводу наведених вище подій.

Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 23.04.2020 року у справі № 813/1790/18, суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

При цьому, Верховний Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

А отже, враховуючи те, що комісією під час проведення перевірки вірно встановлені всі обставини події, що сталася 11.01.2018 року, наведені позивачем доводи не можуть бути підставою для скасування наказів про створення комісії із розслідування нещасного випадку та актів про нещасний випадок невиробничого характеру та розслідування нещасного випадку.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому позовні вимоги позивача не ґрунтуються на вимогах законодавства, а отже у суду відсутні правові підстави для задоволення позову.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доказів, які б доводили обґрунтованість заявленого позову, позивач суду не надав, а отже позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат у порядку статті 139 КАС України, судом не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст. 32, 139, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання дій протиправними, скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Судове рішення складено та підписано 17 листопада 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.М. Чучко