Справа № 120/5480/20-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

05 листопада 2020 р. Справа № 120/5480/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Яремчука Костянтина Олександровича,

за участі секретаря судового засідання Карпінської Тетяни Василівни,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Рябоконя Руслана Павловича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що 23 січня 2020 року на підставі наказу начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області його призначено на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Відповідно до наказу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №428 від 06 серпня 2020 року на виконання доручення Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року призначено службове розслідування за фактами порушення вимог законодавства під час проведення оперативно-розшукової діяльності.

За результатами проведеного службового розслідування 21 серпня 2020 року начальником Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області видано наказ №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Вінницького відділу поліції та підпорядкованих підрозділів", відповідно до якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Позивач вважає вказаний наказ в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, оскільки Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, передбачено вичерпні підстави для призначення службового розслідування, серед яких відсутня така підстава його проведення, як доручення органів прокуратури.

Окрім того, на думку позивача, в оскаржуваному наказі не зазначено, у чому саме полягали порушення ним вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність".

У зв`язку із цим позивач оскаржив в судовому порядку наказ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №42 від 21 серпня 2020 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Вінницького відділу поліції та підпорядкованих підрозділів" в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Ухвалою від 12 жовтня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі, задоволено клопотання позивача щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та вирішено розгляд її здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін; призначено справу до судового розгляду на 05 листопада 2020 року. Цією ж ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а також задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано у Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування щодо ОСОБА_1 , у тому числі вказівку Вінницької місцевої прокуратури №293дск/200-20 від 29 липня 2020 року, що слугувала підставою для призначення службового розслідування, та висновок, складений за результатами проведення такого службового розслідування.

05 листопада 2020 року відповідачем на виконання вимог ухвали від 12 жовтня 2020 року надано матеріали службового розслідування, яке проводилося за дорученням Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року №85-342 вих/ДСК-2020.

Відзив на позовну заяву від відповідача на адресу суду в строки, визначені ухвалою від 12 жовтня 2020 року, не надійшов. Водночас, копія ухвали про відкриття провадження у справі від 12 жовтня 2020 року отримана відповідачем, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У судовому засіданні, що відбулося 05 листопада 2020 року, позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, що наведені у позовній заяві. Під час виступу представник позивача звернув увагу на тому, що у дорученні Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року №85-342 вих/ДСК-2020 не йдеться про порушення його довірителем вимог Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", а тому ОСОБА_1 безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, незважаючи на те, що про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

З огляду на те, що представник відповідача у судове засідання не з`явився, будучи при цьому належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, суд з урахуванням положень пункту 1 частини 3 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України дійшов висновку розгляд справи здійснювати у відсутності представника відповідача.

Заслухавши позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд встановив такі обставини.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 23 січня 2020 року №15 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, звільнивши при цьому з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

29 липня 2020 року Вінницькою місцевою прокуратурою начальнику Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області надіслано доручення №85-342 вих/ДКС-2020 про проведення перевірки з метою усунення порушень вимог Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", причин та умов, що їх сприяли.

У дорученні Вінницької місцевої прокуратури йдеться про те, що за результатами проведених у 2020 році перевірок додержання оперативними працівниками Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Київського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області вимог Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" виявлено ряд випадків незаконного заведення оперативно-розшукових справ, постанови про заведення яких Вінницькою місцевою прокуратурою скасовано.

Також у вказаному дорученні зазначено про порушення поліцейськими вимог Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність".

Зокрема, те що стосується позивача, то у дорученні вказано, що «11 жовтня 2019 року оперуповноваженим відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_1 , з метою викриття та документування злочинних дій осіб, які за оперативною інформацією готуються до вчинення тяжкого злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, винесена постанова про заведення оперативно-розшукової справи №06/19. З урахуванням зібраних оперативних даних до Апеляційного суду Вінницької області внесені клопотання щодо отримання дозволів суду на проведення оперативно-розшукових заходів із застосуванням технічних засобів відносно фігурантів, а апеляційним судом винесені ухвали про надання таких дозволів. В подальшому, дану справу прийняв до провадження оперуповноважений Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області Прокопчук С., який, провівши ряд оперативно-розшукових заходів, 11.04.2020 виніс постанову про закриття оперативно-розшукової справи відносно 3 (трьох) фігурантів, на підставі пункту 7 частини 1 статті 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", у зв`язку з не встановленням даних, що вказують на ознаки злочину в діях особи".

У дорученні керівник місцевої прокуратури вимагав за фактом порушень вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" провести службове розслідування та притягнути до дисциплінарної відповідальності відповідно до вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України керівника ВКП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівника СКП Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівника СКП Вишенського ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області та керівника СКП Вінницького районного ВГІ ВВП ГУНП у Вінницькій області, а також оперуповноважених Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, Вишенського ВП ВВГ ГУНП у Вінницькій області та Вінницького районного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , з вини яких допущено виявлені порушення.

З метою проведення перевірки за фактом порушення вимог законодавства під час проведення оперативно-розшукової діяльності, про які йдеться у вказаному дорученні, 06 серпня 2020 року начальником Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області видано наказ №428 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", відповідно до якого вирішено провести службове розслідування, для чого утворено дисциплінарну комісію з проведення службового розслідування.

В ході службового розслідування, окрім іншого, встановлено, що 11 жовтня 2019 року оперуповноваженим Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_1 з метою викриття та документування злочинних дій особи, яка за оперативною інформацією готується до вчинення тяжкого злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, винесена постанова про заведення оперативно-розшукової справи. З урахуванням зібраних оперативних даних ОСОБА_1 до Апеляційного суду Вінницької області внесені клопотання щодо отримання дозволів суду на проведення оперативно-розшукових заходів із застосуванням технічних засобів відносно фігуранта, за результатами яких винесені ухвали про надання таких дозволів. Однак, у січні 2020 року дану справу прийняв до провадження оперуповноважений Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_11 , який, провівши ряд оперативно-розшукових заходів, виніс постанову про закриття оперативно-розшукової справи на підставі пункту 7 частини 1 статті 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність".

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що за порушення вимог статей 6, 8, 9, 9-2 3акону України "Про оперативно-розшукову діяльність", що виразилось в неналежному веденні справ оперативного обліку, окрім інших, оперуповноваженому Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_1 оголосити зауваження.

21 серпня 2020 року начальником Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області видано наказ №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Вінницького відділу поліції та підпорядкованих підрозділів", згідно із яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Надаючи правову оцінку наказу, що оскаржується, суд зважає на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, порядок проходження служби в Національній поліції України, а також відповідальність поліцейських визначені Законом України "Про Національну поліцію" №580-VIII від 02 липня 2015 року (надалі - Закон №580).

Статтею 23 Закону №580-VIII передбачено основні повноваження поліції, відповідно до пункту 26 частини 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює оперативно-розшукову діяльність відповідно до закону.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону №580-VIII).

Законом України №2337-VIII від 15 березня 2018 року затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (надалі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

При цьому, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою (стаття 18 Дисциплінарного статуту).

Водночас, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

На реалізацію частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (надалі - Порядок №893), яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

При цьому, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

- внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

- повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

- надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції";

- ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

- недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

- недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

- втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

- розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

- порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

- перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

- приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку (пункт 2 розділу ІІ Порядку №893).

Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника (пункт 2 розділу IV Порядку №893).

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

В силу приписів пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити, окрім іншого, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження) (пункт 3 розділу VI Порядку №893).

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено (у разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування); вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (пункт 5 розділу VI Порядку №893).

Отже, приписами Порядку №893 передбачено, що службове розслідування має проводитися стосовно конкретного поліцейського з метою встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського, з приводу якого було призначено вказане розслідування.

Разом із цим, обставини, як і причини, що зумовили проведення розслідування, а також ступінь вини поліцейського з`ясовуються під час службового розслідування, за результатами якого складається висновок, у якому, крім іншого, зазначається підстава для проведення службового розслідування та обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим та зазначається щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації.

В ході судового розгляду встановлено, що підставою для проведення службового розслідування, призначеного наказом начальника Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 06 серпня 2020 року, слугували факти, викладені у дорученні Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року №85-342 вих/ДСК-2020 про проведення перевірки з метою усунення порушень вимог Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність".

Водночас, у дорученні керівника місцевої прокуратури вимагалося за фактом порушень вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" провести службове розслідування та притягнути до дисциплінарної відповідальності відповідно до вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України керівника ВКП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівника СКП Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівника СКП Вишенського ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області та керівника СКП Вінницького районного ВГІ ВВП ГУНП у Вінницькій області, а також оперуповноважених Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, Вишенського ВП ВВГ ГУНП у Вінницькій області та Вінницького районного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

При цьому, у дорученні Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року, на яке міститься посилання у наказі про призначення службового розслідування, йдеться про виявлення факту порушень вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" вказаними особами; слід звернути увагу на тому, що позивача не віднесено до осіб, стосовно яких у дорученні Вінницької місцевої прокуратури вимагається проведення службового розслідування.

А тому з урахуванням приписів Дисциплінарного статуту та Порядку №893 службове розслідування могло бути проведене лише з метою з`ясування всіх обставин порушення вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" керівником ВКП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівником СКП Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, керівником СКП Вишенського ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області та керівником СКП Вінницького районного ВГІ ВВП ГУНП у Вінницькій області, а також оперуповноваженими Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області, Вишенського ВП ВВГ ГУНП у Вінницькій області та Вінницького районного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 .

Як свідчить зміст висновку, що складений за результатами проведеного службового розслідування від 21 серпня 2020 року, службове розслідування проводилося за фактом порушення чинного законодавством окремими працівниками Вінницького районного відділення поліції, Лівобережного відділення поліції, Вишенського відділення поліції та Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Відтак, наведені обставини свідчать про те, що на підставі наказу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 06 серпня 2020 року службове розслідування призначено саме за фактом порушення поліцейськими, які визначені у пункті 3 доручення Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року №85-342 вих/ДСК-2020, серед яких ОСОБА_1 не зазначений.

Отже, оскільки у дорученні керівника місцевої прокуратури не зазначено про можливе вчинення ОСОБА_1 порушень приписів Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», тому стосовно нього не могло бути проведене службове розслідування, а відповідно, і притягнуто останнього до дисциплінарної відповідальності.

Варто відзначити, що хоча у тексті доручення Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року і згадується про оперуповноваженого Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_1 , однак орган прокуратури не вимагав проведення службового розслідування стосовно останнього, адже будь-яких порушень ним вимог Закону про оперативно-розшукову діяльність виявлено не було.

Проте, в ході службового розслідування виявлено порушення ОСОБА_1 вимог статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", що виразилось в неналежному веденні справ оперативного обліку.

З приводу виявлених в ході службового розслідування порушень позивачем положень статей 6, 8, 9, 9-2 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", то варто врахувати наступне.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" від 18 лютого1992 року №2135-XII (надалі Закон №2135-XII) підставами для проведення оперативно-розшукової діяльності є: 1) наявність достатньої інформації, одержаної в установленому законом порядку, що потребує перевірки за допомогою оперативно-розшукових заходів і засобів, про: кримінальні правопорушення, що готуються; осіб, які готують вчинення кримінального правопорушення; осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду або ухиляються від відбування кримінального покарання; осіб безвісно відсутніх; розвідувально-підривну діяльність спецслужб іноземних держав, організацій та окремих осіб проти України; реальну загрозу життю, здоров`ю, житлу, майну працівників суду і правоохоронних органів у зв`язку з їх службовою діяльністю, а також осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, членів їх сімей та близьких родичів, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя; співробітників розвідувальних органів України у зв`язку із службовою діяльністю цих осіб, їх близьких родичів, а також осіб, які конфіденційно співробітничають або співробітничали з розвідувальними органами України, та членів їх сімей з метою належного здійснення розвідувальної діяльності; 2) запити повноважних державних органів, установ та організацій про перевірку осіб у зв`язку з їх допуском до державної таємниці і до роботи з ядерними матеріалами та на ядерних установках, а також осіб, яким надається дозвіл на перебування без супроводу в контрольованих та стерильних зонах, зонах обмеженого доступу, що охороняються, та критичних частинах таких зон аеропортів; 2-1) необхідність перевірки осіб у зв`язку з призначенням на посади в розвідувальних органах України або залученням до конфіденційного співробітництва з такими органами, доступом осіб до розвідувальної таємниці; 3) випадки, передбачені статтею 17 Закону України "Про розвідку"; 4) наявність узагальнених матеріалів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, отриманих в установленому законом порядку.

При цьому, статтею 8 Закону №2135-XII передбачено права підрозділів, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, серед яких: 1) опитувати осіб за їх згодою, використовувати їх добровільну допомогу; 2) проводити контрольовану поставку та контрольовану і оперативну закупку товарів, предметів та речовин, у тому числі заборонених для обігу, у фізичних та юридичних осіб незалежно від форми власності з метою виявлення та документування фактів протиправних діянь. Проведення контрольованої поставки, контрольованої та оперативної закупок здійснюється згідно з положеннями статті 271 Кримінального процесуального кодексу України у порядку, визначеному нормативно-правовими актами Міністерства внутрішніх справ України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, Служби безпеки України, погодженими з Офісом Генерального прокурора та зареєстрованими у Міністерстві юстиції України; 3) порушувати в установленому законом порядку питання про проведення перевірок фінансово-господарської діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та осіб, які займаються підприємницькою діяльністю або іншими видами господарської діяльності індивідуально, та брати участь в їх проведенні; 4) ознайомлюватися з документами та даними, що характеризують діяльність підприємств, установ та організацій, вивчати їх, за рахунок коштів, що виділяються на утримання підрозділів, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, виготовляти копії з таких документів, на вимогу керівників підприємств, установ та організацій - виключно на території таких підприємств, установ та організацій, а з дозволу слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, - витребовувати документи та дані, що характеризують діяльність підприємств, установ, організацій, а також спосіб життя окремих осіб, підозрюваних у підготовці або вчиненні кримінального правопорушення, джерело та розміри їх доходів, із залишенням копій таких документів та опису вилучених документів особам, в яких вони витребувані, та забезпеченням їх збереження і повернення в установленому порядку. Вилучення оригіналів первинних фінансово-господарських документів забороняється, крім випадків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України; 5) проводити операції із захоплення осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, припинення кримінальних правопорушень, розвідувально-підривної діяльності спецслужб іноземних держав, організацій та окремих осіб; 6) відвідувати жилі та інші приміщення за згодою їх власників або мешканців для з`ясування обставин злочину, що готується, а також збирати відомості про протиправну діяльність осіб, щодо яких провадиться перевірка; 7) негласно виявляти та фіксувати сліди тяжкого або особливо тяжкого злочину, документи та інші предмети, що можуть бути доказами підготовки або вчинення такого злочину, у тому числі шляхом проникнення та обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи згідно з положеннями статті 267 Кримінального процесуального кодексу України; 7-1) з метою виявлення та фіксації діянь, передбачених статтями 305, 307, 309, 311, 318, 321, 364-1, 365-2, 368, 368-3, 368-4, 369, 369-2 Кримінального кодексу України, проводити операції з контрольованого вчинення відповідних діянь. Порядок отримання дозволу, строк його дії та порядок проведення операції з контрольованого вчинення корупційного діяння визначаються Кримінальним процесуальним кодексом України; 8) виконувати спеціальне завдання з розкриття злочинної діяльності організованої групи чи злочинної організації згідно з положеннями статті 272 Кримінального процесуального кодексу України; 9) здійснювати аудіо-, відеоконтроль особи, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, електронних інформаційних мереж згідно з положеннями статей 260, 263-265 Кримінального процесуального кодексу України; 10) накладати арешт на кореспонденцію, здійснювати її огляд та виїмку згідно з положеннями статей 261, 262 Кримінального процесуального кодексу України; 11) здійснювати спостереження за особою, річчю або місцем, а також аудіо-, відеоконтроль місця згідно з положеннями статей 269, 270 Кримінального процесуального кодексу України; 12) здійснювати установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу згідно з положеннями статті 268 Кримінального процесуального кодексу України; 13) мати гласних і негласних штатних та позаштатних працівників; 14) використовувати конфіденційне співробітництво згідно з положеннями статті 275 Кримінального процесуального кодексу України; 15) отримувати від юридичних чи фізичних осіб безкоштовно або за винагороду інформацію про кримінальні правопорушення, що готуються або вчинені, та про загрозу безпеці суспільства і держави; 16) використовувати за згодою адміністрації службові приміщення, транспортні засоби та інше майно підприємств, установ, організацій, а так само за згодою осіб - житло, інші приміщення, транспортні засоби і майно, які їм належать; 17) створювати та використовувати заздалегідь ідентифіковані (помічені) або несправжні (імітаційні) засоби згідно з положеннями статті 273 Кримінального процесуального кодексу України; 18) створювати і застосовувати автоматизовані інформаційні системи; 19) застосовувати засоби фізичного впливу, спеціальні засоби та вогнепальну зброю на підставах і в порядку, встановлених законами про Національну поліцію, Службу безпеки України, Державну прикордонну службу України, державну охорону органів державної влади України та посадових осіб, Митним кодексом України; 20) звертатися у межах своїх повноважень із запитами до правоохоронних органів інших держав та міжнародних правоохоронних організацій відповідно до законодавства України, міжнародних договорів України, а також установчих актів та правил міжнародних правоохоронних організацій, членом яких є Україна.

Також передбачено, що негласне обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи, аудіо-, відеоконтроль особи, аудіо-, відеоконтроль місця, спостереження за особою, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, електронних інформаційних мереж, накладення арешту на кореспонденцію, здійснення її огляду та виїмки, установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу проводяться на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за клопотанням керівника відповідного оперативного підрозділу або його заступника, погодженого з прокурором. Ці заходи застосовуються виключно з метою запобігання вчиненню тяжкого або особливо тяжкого злочину, запобігання і припинення терористичних актів та інших посягань спеціальних служб іноземних держав та організацій, якщо іншим способом одержати інформацію неможливо.

Статтею 8 Закону №2135-XII визначено, що у кожному випадку наявності підстав для проведення оперативно-розшукової діяльності заводиться оперативно-розшукова справа.

Відповідно до частини 1 статті 9-2 Закону №2135-XII оперативно-розшукова справа повинна бути закрита у разі: 1) розшуку особи, яка переховувалася від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухилялася від відбування кримінального покарання, а також особи, яка безвісно відсутня; 2) набрання законної сили вироком або ухвалою суду; 3) закриття кримінального провадження слідчим, прокурором або судом; 4) завершення виконання контррозвідувальних заходів або вичерпання можливостей для їх здійснення; 5) спростування у встановленому порядку матеріалів про кримінально протиправну діяльність особи; 6) виїзду особи на постійне місце проживання за межі України, якщо немає можливості проведення щодо неї оперативно-розшукових заходів; 7) невстановлення у передбачені цим Законом строки даних, що вказують на ознаки кримінального правопорушення в діях особи; 8) виявлення прокурором незаконно заведеної справи у разі виконання по ній оперативно-розшукових заходів; 9) смерті особи, щодо якої заведено оперативно-розшукову справу.

Про закриття оперативно-розшукової справи складається вмотивована постанова, що затверджується посадовою чи службовою особою, якій згідно зі статтею 9 цього Закону надано право затверджувати постанову про заведення відповідної оперативно-розшукової справи (частина 2 статті 9-2 Закону №2135-XII).

Зі змісту наведених положень слідує, що підставами для проведення оперативно-розшукової діяльності є, зокрема, наявність достатньої інформації, одержаної в установленому законом порядку, що потребує перевірки за допомогою оперативно-розшукових заходів і засобів, про осіб, які готують вчинення кримінального правопорушення. У кожному випадку наявності підстав для проведення оперативно-розшукової діяльності заводиться оперативно-розшукова справа. При цьому, у разі невстановлення у передбачені Законом №2135-XII строки даних, що вказують на ознаки кримінального правопорушення в діях особи, оперативно-розшукова справа повинна бути закрита.

Водночас, під час службового розслідування встановлено, що позивачем проводилися заходи щодо зібрання оперативних даних, за результатами яких внесено клопотання до Апеляційного суду Вінницької області про проведення оперативно-розшукових заходів із застосуванням технічних засобів. В подальшому, ухвали про надання таких дозволів направлено до управління оперативно-технічних заходів та Управління оперативної служби Головного управління Національної поліції у Вінницькій області для здійснення відповідних оперативно-розшукових заходів. Однак, у січні 2020 року позивача переведено до іншого відділення поліції, у зв`язку із чим оперативно-розшукову справу передано до провадження іншого поліцейського.

Таким чином, на переконання суду, відповідач в порушення вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 застосував дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 , адже в ході такого не було підтверджено неналежного ведення ним справ оперативного обліку, а навпаки встановлено проведення заходів щодо зібрання оперативних даних, а також внесення клопотання до суду про проведення оперативно-розшукових заходів із застосуванням технічних засобів. Крім того, безпідставно стверджувати про порушення позивачем вимог статті 9-2 Закону №2135-XII у зв`язку із передачею оперативно-розшукової справи 06/19 до провадження іншого поліцейського.

За таких обставин наказ начальника Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №42 від 21 серпня 2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 не може вважатися правомірним, адже ґрунтується на висновках службового розслідування, що, як встановлено судом, проведене з порушенням прав позивача як особи, стосовно якої таке розслідування не могло бути проведеним.

Отже, на переконання суду, вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку не може вважатися такою, що встановлена у визначеному порядку, а його притягнення до дисциплінарної відповідальності здійснене на підставі висновку службового розслідування, оформленого з порушенням вимог нормативних актів.

Відтак, за наведених підстав позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування наказу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №42 від 21 серпня 2020 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Вінницького відділу поліції та підпорядкованих підрозділів" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження оперуповноваженого Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Твердження позивача про те, що доручення Вінницької місцевої прокуратури від 29 липня 2020 року про проведення перевірки не може бути підставою для призначення службового розслідування спростовуються приписами пункту 1 розділу ІІ Порядку №893, відповідно до яких підставами для призначення службового розслідування є, зокрема, заяви, скарги, повідомлення посадових осіб про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

В свою чергу, абзацом 2 частини 1 статті 25 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що письмові вказівки прокурора органам, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання та досудове слідство, надані в межах повноважень, є обов`язковими для цих органів і підлягають негайному виконанню.

Керівник місцевої прокуратури, а також уповноважені його наказом прокурори відповідної місцевої прокуратури здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення оперативно-розшукової діяльності в оперативно-розшукових справах, заведених піднаглядними їм територіальними оперативними підрозділами правоохоронних органів (частина 2 статті 14 Закону №2135-XII).

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 14 Закону №2135-XII прокурор в межах своєї компетенції, зокрема, доручає керівникам відповідних органів проведення у підвідомчих їм підрозділах перевірок з метою усунення порушень закону.

Отже, наведені приписи свідчать про те, що органи прокуратури наділені повноваженнями здійснювати нагляд за додержанням оперативними підрозділами правоохоронних органів законів під час проведення оперативно-розшукової діяльності в оперативно-розшукових справах в тому числі й шляхом надання доручення керівникам відповідних органів проведення у підвідомчих їм підрозділах перевірок з метою усунення виявлених порушень.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно зі статтею 90 цього Кодексу оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення, та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги належить задовольнити.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зважає на положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, частиною 1 якої визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як свідчать матеріали справи, позивач при зверненні до суду з позовною заявою сплатив судовий збір в розмірі 840,80 гривень, що підтверджується квитанцією №5 від 06 жовтня 2020 року.

Відтак, на користь позивача слід стягнути витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 840 гривень 80 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 134, 139, 241, 245, 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №42 від 21 серпня 2020 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Вінницького відділу поліції та підпорядкованих підрозділів" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження оперуповноваженого Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )

Відповідач: Вінницький відділ поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (місцезнаходження: 21018, м. Вінниця, вул. Пирогова, 4а)

Рішення суду в повному обсязі складено 10.11.2020

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович