Справа № 743/1423/20
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 743/1423/20 Суддя першої інстанції: Сташків С.Б.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Епель О.В. та Кузьмишиної О.М.,

за участю секретаря - Король Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 на рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 19 жовтня 2020 року, яке проголошене о 13 год. 30 хв., у справі за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 до громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 про продовження строку затримання,

ВСТАНОВИЛА:

Військова частина НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі Військова частина НОМЕР_1 ) 16 жовтня 2020 року звернулася до суду з позовом, у якому просила продовжити на шість місяців строк затримання громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2020 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про залишення адміністративного позову без розгляду або про відмову в задоволенні позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права та неправильно застосував норми матеріального права. Скаржник звертає увагу на те, що позовна заява була надіслана до суду в електронній формі засобами електронної пошти без використання сервісу «Електронний суд», що не відповідає пп. 15.1 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України. Також відповідач зазначає, що позовна заява підписана засобами технічного зв`язку або факсиміле, що не узгоджується з нормами процесуального права. Крім того скаржник просить врахувати, що адміністративний позов підписаний виконуючим обов`язки командира Військової частини НОМЕР_1 , який не надав доказів надання йому відповідних повноважень.

Додатково скаржник зазначає, що позивач не надав доказів фактичного направлення запитів до Надзвичайного та Повноважного Посла Ісламської Республіки Афганістан в Україні та Департаменту консульської служби Міністерства закордонних справ України.

Відзив на апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 від позивача не надходив.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з`явилися. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 3 ст. 268 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності представників сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 задовольнити, рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2020 року скасувати та залишити адміністративний позов без розгляду, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову Військової частини НОМЕР_1 , суд першої інстанції виходив з того, що він поданий у встановленому законом порядку, містить підпис уповноваженої особи, а заявлені у ньому вимоги є законними й обґрунтованими.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, оскільки вони не знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Адміністративний позов Військова частина НОМЕР_1 був надісланий до Ріпкинського районного суду Чернігівської області на електронну пошту. Файл, який містив адміністративний позов та додатки до нього, був скріплений кваліфікованим електронним підписом. Зазначені обставини підтверджуються листом Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 12 листопада 2020 року.

Перевіряючи наявність підстав для розгляду і вирішення такого адміністративного позову по суті заявлених вимог, колегія суддів виходить із того, що згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Статус електронного цифрового підпису визначав Закон України «Про електронний цифровий підпис», який втратив чинність із набранням 07 листопада 2018 року чинності Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 17 вказаного Закону електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

За правилами ч. 4 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 17, ч. 5 ст. 17 зазначеного Закону органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише кваліфікований сертифікат відкритого ключа, а для реалізації повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону, застосовують виключно засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання.

Здійснення правосуддя з використанням кваліфікованого електронного підпису чи печатки або інших засобів електронної ідентифікації вчиняється в порядку, встановленому законом.

У свою чергу положення ч.ч. 1, 4, 12 ст. 18 КАС України передбачають, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю.

Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Зазначені норми права вказують на те, що електронна взаємодія обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу здійснюється саме із використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Наказом Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року № 628 було запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Відповідно до розділу IV «СТРУКТУРА ЄСІТС» Концепції побудови Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, що затверджена наказом Державної судової адміністрації України від 07 листопада 2019 року № 1096, до складу цільової архітектури ЄСІТС входять: 1. Центральна система обробки та зберігання даних. 2. Захищена телекомунікаційна мережа. 3. Інформаційно-телекомунікаційні системи автоматизації діяльності судів, органів та установ системи правосуддя. 4. Комплексна система захисту інформації.

У свою чергу Центральна система обробки та зберігання даних включає в себе підсистему «Електронний суд» (обмін документами судових справ з учасниками через електронний кабінет зовнішнього користувача).

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд», що є складовою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в ухвалах від 25 серпня 2020 року у справі № 759/2804/20, від 22 жовтня 2020 року у справі № 855/67/20, від 05 листопада 2020 року у справі № 522/3191/19.

У вказаних судових рішеннях наголошено на тому, що обмеження, що пов`язані з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Враховуючи, що матеріали справи не містять відомостей про підписання адміністративного позову електронним цифровим підписом із застосуванням визначеного процесуальним законом засобу Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, а саме її підсистеми «Електронний суд», колегія суддів приходить до висновку про те, що позовна заява Військової частини НОМЕР_1 не відповідає вимогам ч. 10 ст. 44 КАС України.

Позовну заяву, яка не підписана у встановленому законом порядку, суд згідно з п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України залишає без розгляду.

Враховуючи, що адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 не підписаний та не підлягав розгляду і вирішенню по суті заявлених позовних вимог, колегія суддів не перевіряє інших доводів апеляційної скарги щодо незаконності рішення суду від 16 жовтня 2020 року.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 задовольнити, рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2020 року скасувати та залишити адміністративний позов без розгляду.

Керуючись ст.ст. 240, 242, 289, 308, 310, 319, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2020 року скасувати.

Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді О.В. Епель

О.М. Кузьмишина