Справа № 460/5979/20
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 листопада 2020 року м. Рівне № 460/5979/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" до Головне управління ДПС у Рівненській області про зобов`язання вчинення певних дій, скасування пені,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (далі - позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - відповідач), в якому просило зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (ідентифікаційний код 13988757) за платежем орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 125 483,07грн, що виник на підставі податкової декларації № від 11.02.2020 з терміном сплати 30.04.2020 на суму 41827,69грн, 30.05.2020 на суму 41827,69грн, 30.06.2020 на суму 41827,69грн та скасування нарахованої 26.06.2020 пені в сумі 185,14грн. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначає, що ним повністю сплачено податкові зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб, проте з інтегрованої картки платника податків вбачається, що сплачені кошти, як орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності, податковим органом протиправно спрямовано в погашення податкового боргу, нарахованого в минулі періоди, з одночасним нарахуванням пені. Вказує на те, що оспорювана сума податкового боргу по орендній платі з юридичних осіб була визначена в порушення вимог Податкового кодексу України. Наголошує на тому, що здійснюючи зарахування сум поточних платежів в рахунок погашення заборгованості за попередні періоди податковим органом не враховано фактів подачі ТОВ "Рівненський МЖК" уточнюючої податкової декларації, якою зменшено нараховану до сплати орендну плату з юридичних осіб за березень 2020, погашення податкового боргу, відсутність якого встановлена судовими рішеннями, що набрали законної сили. Вказує, що податковим органом нараховано пеню в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України корона вірусної хвороби (COVID-19), що суперечить положенням Податкового кодексу України. На думку позивача, не зарахування відповідачем платіжних доручень, сплачених у встановленому законом порядку і строки, в рахунок сплати самостійно визначених податкових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб, а навпаки списання з цих коштів неіснуючого безпідставно внесеного до інтегрованої картки платника податкового боргу та протиправне нарахування пені, покладає на позивача необхідність повторно сплатити кошти в розмірі списаного податкового боргу та пені для усунення податкового боргу, який було протиправно визначено відповідачем. За таких обставин, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач, з пропущенням встановленого судом строку подав відзив на позов. У своєму відзиві заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки чинним законодавством не визначено механізму коригування даних інтегрованої картки шляхом виключення податкового боргу. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Після усунення недоліків, ухвалою суду від 21.08.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

06.10.2020 від позивача надійшла заява про розподіл судових витрат із відповідними доказами їх понесення.

07.10.2020 від відповідача надійшло клопотання про продовження строку на подання відзиву на позов.

08.10.2020 в задоволенні клопотання відповідача відмовлено.

29.10.2020 від відповідача надійшов відзив на позов.

09.11.2020 ухвалою суду виправлено описку в ухвалі від 08.10.2020.

Розглянувши матеріали справи та з`ясувавши всі обставини спору, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд зазначає наступне.

02.12.1993 Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (надалі ТОВ "Рівненський МЖК") зареєстроване як юридична особа. На обліку в ДПІ у м. Рівному перебуває з 31.08.1995.

19.02.2016 позивачем подано до Державної податкової інспекції у м. Рівному звітну податкову декларацію з плати за землю (орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності) за 2016 рік №, в якій було задекларовано до сплати за 2016 рік орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності на загальну суму 512332,80грн, зокрема за: січень 42694,40грн; лютий 42694,40грн; березень 42694,40грн; квітень 42694,40грн; травень 42694,40грн; червень 42694,40грн; липень 42694,40грн; серпень 42694,40грн; вересень 42694,40грн; жовтень 42694,40грн; листопад 42694,40грн; грудень 42694,40 грн.

11.02.2020 ТОВ "Рівненський МЖК" подало до податкового органу звітну податкову декларацію з плати за землю (орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності ) за 2020 рік № , в якій було задекларовано до сплати за 2020 рік орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності на загальну суму 501932,27грн, зокрема за: січень - 41827,69грн; лютий - 41827,69грн; березень - 41827,69грн; квітень - 41827,69грн; травень - 41827,69грн; червень - 41827,69грн; липень - 41827,69грн; серпень - 41827,69грн; вересень - 41827,69грн; жовтень - 41827,69грн; листопад - 41827,69грн; грудень - 41827,68грн.

30.03.2020 позивачем подано до Головного управління ДПС у Рівненській області уточнюючу податкову декларацію з плати за землю (орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності ) за 2020 рік №, в якій було задекларовано до сплати за 2020 рік орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності на загальну суму 460104,58грн, зокрема за: січень 42694,40грн; лютий 42694,40грн; березень 0грн; квітень 42694,40грн; травень 42694,40грн; червень 42694,40грн; липень 42694,40грн; серпень 42694,40грн; вересень 42694,40грн; жовтень 42694,40грн; листопад 42694,40грн; грудень 42694,40грн.

Нараховано до зменшення податкового зобов`язання по орендній платі за землі державної або комунальної власності на 2020 рік (позитивне значення (р.3-р.4)) за березень у розмірі 41 827,69грн.

Наявними у справі платіжними дорученнями підтверджується, що позивачем систематично сплачувались податкові зобов`язання з орендної плати за землю за січень-грудень 2016, квітень-травень 2020.

Водночас, з інтегрованої картки платника податків ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем орендна плата з юридичних осіб вбачається, що сплачені кошти як поточна орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності протягом травня-червня 2020 податковим органом спрямовано в погашення податкового боргу за 2016 рік згідно декларації № від 19.02.2016, та не враховано факту зменшення податкових зобов`язань з орендної плати за землю за березень 2020 до 0,00грн. Крім того, 26.06.2020 позивачу нараховано пеню у сумі 185,14грн у зв`язку із погашенням зобов`язань за декларацією № від 19.02.2016.

За таких обставин позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України).

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки (п. 288.2 ст. 288 Податкового кодексу України).

Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду (п. 288.3 ст. 288 Податкового кодексу України).

Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (п. 288.4 ст. 288 Податкового кодексу України).

Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статтей 285-287 цього розділу (п. 288.7 ст. 288 Податкового кодексу України).

Базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік (п. 285.1 ст. 285 Податкового кодексу України).

Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв`язку з набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців) (п. 285.2 ст. 285 Податкового кодексу України).

Платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі (п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України).

Власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році (п. 287.1 ст. 287 Податкового кодексу України).

Податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця (п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України).

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг це сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Підпунктом 14.1.152 цієї статті передбачено, що погашення податкового боргу - це зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.

Згідно з пунктами 87.1 та 87.2 статті 87 Податкового кодексу України, джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів; в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України.

Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Таким чином, з системного аналізу наведених норм випливає, що податковий борг може бути погашено лише коштами (в тому числі надміру сплаченими платником податків) або майном (майновими правами) платника податків.

Відповідно податковий борг не може бути погашений за рахунок показників уточнюючих розрахунків платника податків, в яких відображено нарахування до зменшення податкового зобов`язання (рядок 178 уточнюючої податкової декларації з плати за землю).

Подання уточнюючих декларацій, в яких заповнений рядок 178, тягне за собою зменшення показників раніше задекларованих податкових зобов`язань, і ніяким чином не може бути розцінено в якості погашення податкового боргу.

18 березня 2020 підрозділ 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України (в редакції станом на 30.03.2020) доповнено п. 52-4, яким встановлено, що не нараховується та не сплачується за період з 1 березня по 30 квітня 2020 року плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних або юридичних осіб, та використовуються ними в господарській діяльності.

При цьому платники плати за землю (крім фізичних осіб), які відповідно до пункту 286.2 статті 296 цього Кодексу подали податкову декларацію, мають право подати уточнюючу податкову декларацію, в які відобразити зміни податкового зобов`язання із сплати за землю за відповідні місяці.

Користуючись правом, передбаченим п. 52-4 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України (в редакції станом на 30.03.2020) ТОВ "Рівненський МЖК" 30.03.2020 подало до Головного управління ДПС у Рівненській області уточнюючу податкову декларацію з плати за землю (орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності ) за 2020 рік № , в якій відображено нарахування до зменшення податкового зобов`язання по орендній платі за землі державної або комунальної власності на 2020 рік (позитивне значення (р.3-р.4)) за березень у розмірі 41827,69 грн.

Проте, з інтегрованої картки платника ТОВ "Рівненський МЖК" вбачається, що суму, на яку було зменшено податкові зобов`язання з орендної плати за землю за березень 2020 у розмірі 41827,69грн податковим органом протиправно спрямовано в рахунок погашення податкових зобов`язань, що виникли з податкової декларації з орендної плати за землю за 2016 рік № від 19.02.2016.

Разом з тим, суд зазначає, що збільшення податкових зобов`язань позивачу в березні 2020 році відбулося на підставі податкової декларації з орендної плати за землю за 2016 рік, зобов`язання за якою були повністю сплачені у встановлені ПК України строки у 2016-2017 роках.

Вказане підтверджується обставинами, встановленими постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 05.09.2017 у справі № 817/858/17, рішеннями Рівненського окружного адміністративного суду від 25.04.2019 у справі № 817/144/15, від 09.10.2018 у справі № 817/1159/18, від 21.11.2018 у справі № 817/1158/18, від 23.07.2019 у справі № 460/1044/19, які набрали законної сили та відповідними платіжними дорученнями.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суму у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Також 26.06.2020 позивачу нараховано пеню (пп. 129.1.1 ст. 129 ПК України) невизначений документ № AUTOPEn17 з 03.06.2020 по 26.06.2020 на Податковий розрахунок земельного податку № від 19.02.2016 у сумі 185,14грн за період з 03.06.2020 по 26.06.2020.

Абзацом 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України визначено, що протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11.03.2020 №211 установлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України карантин (п. 1).

Постановою Кабінету Міністрів України "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 20.05.2020 №392 установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (п. 1).

Відтак, станом на 26.06.2020 на території України продовжував діяти карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, а тому нарахування відповідачем пені для позивача за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань за 2016, відсутність боргу по яких встановлено судовими рішеннями, що набрали законної сили та платіжними документами позивача, здійснено всупереч вимогам абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, і така пеня підлягає списанню.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 66.1.5 пункту 66.1 статті 66 ПК України, підставою для внесення змін до облікових даних платників податків є рішення суду, що набрало законної сили.

Відповідно до пункту 66.2 статті 66 ПК України внесення змін до облікових даних платників податків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пунктом 1.2 розділу 1 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року №1588 (далі - Порядок № 1588) визначено, що ведення обліку платників податків є одним із способів податкового контролю. Облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.9.1 розділу 9 Порядку № 1588, контролюючі органи проводять внесення змін і доповнень до Єдиного банку даних юридичних осіб та Реєстру самозайнятих осіб на підставі: інформації органів державної реєстрації; інформації банків та інших фінансових установ про відкриття (закриття) рахунків платників податків; документально підтвердженої інформації, що надається платниками податків; інформації суб`єктів інформаційного обміну, уповноважених вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно платника податків; рішення суду, що набрало законної сили; даних перевірок платників податків.

Відповідно до статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. В Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 3 розділу 1 Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (надалі - Порядок №422) оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. Пунктом 5, 6 розділу 1 цього ж Порядку №422 визначено, що контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень. Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії. При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою. У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи. У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку. За даними оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску ДФС та її територіальними органами формується звітність про нарахування та надходження податків, зборів, єдиного внеску, надходження митних та інших платежів до бюджетів, податковий борг, недоїмку зі сплати єдиного внеску, відшкодування податку на додану вартість, результати контрольно-перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), надміру сплачені податки, збори, єдиний внесок тощо.

Абзацом 6 пункту 2 розділу 1 Порядку № 422 визначено, що інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу 2 Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облікові та звітні показники включаються до еталонних довідників з подальшим обов`язковим внесенням відповідних змін до реєстрів операцій та показників, які формуються ДФС за погодженням Міністерства фінансів України. Зміни до реєстрів операцій та показників вносяться не пізніше 15 числа місяця, наступного за місяцем впровадження нових операцій та/або показників. Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП. Усі вартісні облікові-операції та облікові показники в ІКП проводяться у гривнях з двома десятковими знаками. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій. В ІКП на дату проведення кожної облікової операції підбиваються підсумки за всіма її графами. Облікові показники, які відображаються у ІКП, залежать від форми обліку згідно із переліком форм інтегрованих карток для обліку податків, зборів та єдиного внеску, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП). Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в інформаційній системі оперативного обліку органів ДФС та не може бути присвоєний іншій ІКП.

Отже, виходячи з аналізу положень статті 74 ПК України, інформаційна система "Податковий блок" повинна відображати фактичні задекларовані позивачем показники своєї господарської діяльності, її корегування можливе лише за наслідками узгодження податкових зобов`язань та податкового кредиту, а органи ДПС України використовують згадану систему у своїй роботі, в тому числі, й для відображення рішень судів, які набрали законної сили, якими встановлений факт відсутності узгодженого грошового зобов`язання.

З наявної в матеріалах справи інтегрованої картки ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем "орендна плата з юридичних осіб" встановлено, що за ТОВ "Рівненський МЖК" обліковується борг на суму 125483,07грн по податковій декларації № від 11.02.2020 за період березень-травень 2020.

Суд зазначає, що будь-які зміни до інформаційних баз мають визнаватися протиправними, якщо відповідні дані не співпадають з узгодженими сумами (або іншими показниками) податкового обліку, чого не має у цьому випадку, а навпаки є рішення суду у справах, які набрали законної сили і якими встановлено відсутність податкового боргу ТОВ "Рівненський МЖК" з орендної плати за землю за 2016 рік, що повинно бути відображено в інформаційній системі податкового органу.

У відповідності до положень статті 19-3 ПК України здійснення реєстрації та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням віднесено до функцій державних податкових інспекції.

При цьому, згідно положення пункту 21.1.10 статті 21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані: вносити до інформаційних баз даних інформацію з документів, отриманих від платників податків у паперовій формі, а також інформацію про взаємодію з платниками податків, отриману в іншій формі.

Інтегрована картка платника податків є документом, який відображає облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету, тому відображення в ній податкової заборгованості по фактично сплаченим сумам порушує права платника податків.

У даному випадку у платника податків наявний матеріально-правовий інтерес в тому, щоб дані карток його особових рахунків правильно відображали точний облік усіх нарахованих і сплачених сум до бюджету, оскільки невідповідність такого обліку фактичним задекларованим показникам сталась не з вини позивача.

Відповідно до підпунктів 19-1.1.1, 19-1.1.2, 19-1.1.10 та 19-1.1.24 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; здійснюють відстрочення, розстрочення та реструктуризацію грошових зобов`язань та/або податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, а також списання безнадійного податкового боргу.

Відповідно до статті 19-3 ПК України, державні податкові інспекції здійснюють сервісне обслуговування платників податків; здійснюють реєстрацію та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб-платників податків, Єдиний банк даних про платників податків - юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконують інші функції сервісного обслуговування платників податків, визначені законом.

Згідно із пунктом 41.1 статті 41 ПК України, контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

З урахуванням наведених правових норм функції з вирішення питань щодо внесення змін до інтегрованих карток платників податків віднесено до повноважень органів ДПС центрального або регіонального рівня. Таким чином, повноваженнями щодо внесення змін до інтегрованих карток платника (ТОВ "Рівненський МЖК") наділене лише Головне управління ДПС у Рівненській області.

Відповідно до даних ІКП ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем орендна плата з юридичних осіб вищезазначений податковий борг та пеня не виключений з податкового обліку. Відповідачем будь-яких доказів на спростування даного факту не надано.

Згідно зі статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин справи та зазначених норм матеріального та процесуального права, суд дійшов висновку, що позивачем обґрунтовано належними та допустимими доказами позовні вимоги, а тому позов слід задовольнити повністю.

Суд зазначає, що з метою захисту прав позивача та відновлення фінансового стану останнього, єдиним ефективним способом захисту є зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2102,00грн. відповідно до платіжного доручення № 618 від 21.08.2020 підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо розподілу витрат, пов`язаних з розглядом справи, суд зазначає наступне.

06.10.2020 через відділ документального забезпечення суду, позивачем подано заяву про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 8000грн, до якої подано докази на їх підтвердження.

Вирішуючи питання щодо стягнення таких витрат, суд враховує наступне.

Частиною 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п.1).

При цьому, статтею 134 КАС України передбачає, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1). За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч.2).

Разом з тим, частиною 3 статті 134 КАС України регламентовано, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч.4 ст.134 КАС України).

Відповідно до частини 5 статті 134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частинами 6, 7 статті 134 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частиною 9 статті 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу адвоката представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" надані суду:

(1) Договір про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14.05.2019, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (Клієнт) та Адвокатське бюро "Віталія Грабовського" (Бюро) домовилися про наступне: клієнт доручає, а Бюро приймає на себе зобов`язання надавати адвокатські послуги (правничу допомогу) в обсязі і на умовах, визначених даним договором та предметними завданнями, кожне з яких являється невід`ємною частиною даного Договору з моменту його підписання сторонами (пункт1.1 договору). Сторони вправі укласти предметне завдання (Додаток до Договору, який стає його невід`ємною частиною), в якому визначити найменування послуг, їх обсяг, вартість та порядок їх оплати. Адвокатські послуги (правнича допомога) за цим договором вважається наданою з моменту підписання уповноваженими представниками сторін Акту здачі-приймання наданих послуг (пункт 2.2 Договору). Винагорода Бюро згідно з цим договором розраховується відповідно до погодинних ставок Бюро, якщо інше не було погоджено сторонами в предметному завданні (пункт 4.1 Договору). Погодинні ставки Бюро визначаються у предметному завданні, яке є невід`ємною частиною цього договору пункт 4.3 Договору);

(2) Предметне завдання від 13.07.2020 № 13-07-2020 до Договору про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14.05.2019, відповідно до якого Бюро зобов`язується надати Клієнту адвокатські послуги (правничу допомогу) з підготовки, подачі до Рівненського окружного адміністративного суду позовної заяви із вимогами до Головного управління ДПС у Рівненській області про зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (ідентифікаційний код 13988757) за платежем орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 125483,07грн, що виник на підставі податкової декларації № від 11.02.2020 з терміном сплати 30.04.2020 на суму 4827,69грн, 30.05.2020 на суму 41827,69грн, 30.06.2020 на суму 41827,69грн та скасування нарахованої 26.06.2020 пені в сумі 185,14грн.

Адвокатські послуги (правнича допомога) за даним предметним завданням включають:

аналіз документів, наданих Клієнтом; судової практики та розробку правової позиції по справі;

підготовку та подання позовної заяви із вимогами до Головного управління ДПС у Рівненській області про зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (ідентифікаційний код 13988757) за платежем орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 125483,07грн, що виник на підставі податкової декларації № від 11.02.2020 з терміном сплати 30.04.2020 на суму 41827,69грн, 30.05.2020 на суму 41827,69грн, 30.06.2020 на суму 41827,69грн та скасування нарахованої 26.06.2020 пені в сумі 185,14грн;

підготовку та подання необхідних процесуальних документів, заперечень, письмових пояснень, клопотань тощо;

підготовка та подання необхідних адвокатських запитів;

здійснення представництва інтересів Клієнта в судових засіданнях під час розгляду Рівненським окружним адміністративним судом позовної заяви у справі, визначеній у пункту 1.1 цього предметного завдання;

у разі необхідності надання Клієнту усних консультацій та вчинення інших необхідних дій для виконання умов цього договору;

Згідно з пунктами 1.4 та 2 цього предметного завдання, винагорода Бюро згідно з цим договором розраховується відповідно до погодинних ставок, зокрема: Керуючий (Адвокат) 1000,00грн, а надання адвокатських послуг (правничої допомоги) за даним предметним завданням від імені Бюро здійснюватиме Керуючий адвокат Грабовський Віталій Анатолійович;

(3) Акт здачі-приймання наданих послуг до Договору про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14 травня 2019 року, складений 05.10.2020, відповідно до якого Бюро виконані та належним чином оформлені, а Клієнтом прийняті юридичні роботи та послуги, обумовлені п. 1.1, 1.2., 1.2.1 .-1.2.6. предметного завдання № 13-07-2019 до Договору про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14.05.2019, а саме:

захист інтересів Клієнта під час підготовки, подачі позовної заяви із вимогами до Головного управління ДПС у Рівненській області про зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (ідентифікаційний код 13988757) за платежем орендна плата з юридичних осіб (код платежу 18010600) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 125483,07грн, що виник на підставі податкової декларації № від 11.02.2020 з терміном сплати 30.04.2020 на суму 41827,69грн, 30.05.2020 на суму 41827,69грн, 30.06.2020 на суму 41827,69грн та скасування нарахованої 26.06.2020 пені в сумі 185,14грн, під час розгляду у Рівненському окружному адміністративному суді зазначеної позовної зави, в т.ч. підготовка клопотань, відповіді на відзив, заяв, та ін. документів, участь в судових засіданнях.

Детальний перелік виконаних робіт:

підготовка та подача позовної заяви ТОВ "Рівненський МЖК" до ГУ ДПС у Рівненській області про зобов`язання вчинення певних дій, 1000,00грн (погодинна ставка) - витрати часу: 7 годин всього 7000,00грн;

підготовка та подача до Рівненського окружного адміністративного суду заяви про розподіл судових витрат у справі №460/5979/20, 1000,00грн (погодинна ставка) - витрати часу: 1 година всього 1000,00грн.

Сума, яка складає витрати на правничу допомогу ТОВ "Рівненський МЖК" відповідно до укладеного Договору про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14.05.2019 - 8000,00 грн.

(4) рахунок за надані послуги від Адвокатського бюро "Віталія Грабовського" від 05.10.2020 № 05-10/2020 на суму 8000,00грн;

(5) платіжне доручення №734 від 05.10.2020 про сплату позивачем вартості правничої допомоги адвоката у розмірі 8000грн 00коп.

З матеріалів справ судом встановлено, що позовну заяву від імені позивача підписано 11.08.2020 представником, адвокатом Грабовським В.А., яка викладена на 22 аркушах, до якої додано письмові докази.

Процесуальні документи, підготовлені адвокатом, також наявні в матеріалах справи: заява про розподіл судових витрат з додатками.

Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 (№11-562ас18) про те, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Як зазначено в абз. 268 Рішення ЄСПЛ у справі "East/West Alliance Limited проти України": "Згідно з практикою Суду, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим" (див., наприклад, рішення у справі "Ботацці проти Італії" (ВП) заява № 34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

З огляду на викладене, з урахуванням складності справи та наданих позивачем доказів понесення витрат на правничу допомогу, суд вважає обґрунтованою вартість послуг адвоката, які є співмірними виконаним адвокатом роботам (наданим послугам), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, відповідно до умов договору про надання адвокатських послуг (правничої допомоги) від 14.05.2019 та предметного завдання від 13.07.2020 № 13-07-2020.

З урахуваннях цих обставин, а також того, що даний спір став наслідком неправомірних дій відповідача, заявлений розмір витрат на правничу допомогу є обґрунтованим, співмірним та підтверджується наданими документами.

Таким чином, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 139 КАС України, на користь позивача підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу адвоката в розмірі 8000,00 грн.

Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити повністю.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс шляхом виключення податкового боргу в розмірі 125483,07грн, що виник на підставі податкової декларації № від 11.02.2020 з терміном сплати 30.04.2020 на суму 41827,69грн, 30.05.2020 на суму 41827,69грн, 30.06.2020 на суму 41827,69грн та скасування нарахованої 26.06.2020 пені в сумі 185,14грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2102,00грн (дві тисячі сто дві гривні, 00коп) та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 8000,00грн (вісім тисяч гривень ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (33003, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Гайдамацька, 13-Б; );

2) відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (33023, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Відінська, 12; ).

Суддя Т.О. Комшелюк