Справа № 380/1704/20
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/1704/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

16 листопада 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у письмовому провадженні заяву Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (79026 м. Львів вул. Стрийська 35) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) -

УСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, у якому просить визнати незаконною і скасувати вимогу Головного управління ДПС у Львівській області № Ф-226-17 від 14.01.2020 про сплату боргу (недоїмки).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржувана вимога є протиправною, оскільки позивачем виконано обов`язок щодо сплати внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, що підтверджується відповідними квитанціями. Проте за період нарахування штрафних санкцій помилково вносив кошти на інший розрахунковий рахунок. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду у справі № 1.380.2019.004940 встановлено належну сплату внесків на державне соціальне страхування, відтак вважає це підставою для скасування оскаржуваної вимоги, тому він звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою від 03.03.2020 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Ухвалою від 17.09.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; запропоновано позивачу надати суду квитанції про сплату внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за спірний період на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві.

На адресу суду від відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду (вх. № 51191 від 07.10.2020). В обґрунтування зазначив, що позивачем пропущено встановлений ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» 10-денний строк на оскарження вимоги про сплату боргу, оскільки остання вручена ФОП ОСОБА_1 03.02.2020. Зважаючи на те, що позовну заяву до суду позивач скерував 20.02.2020, просить таку залишити без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач подав до суду заяву (вх. № 582027 від 09.10.2020), у якій вказав, що квитанції про сплату внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за спірний період знаходяться в матеріалах справи № 1.380.2019.004940, тому просить витребувати такі з архіву та долучити до матеріалів справи.

Також ФОП ОСОБА_1 подав до суду заперечення проти заяви про залишення позовної заяви без розгляду (вх. № 55399 від 26.10.2020), у якому вказав, що оскаржувану вимогу отримав 12.02.2020, а до суду звернувся 20.02.2020. Відтак вважає, що ним не пропущено 10-денний строк на звернення до суду. Просив відхилити заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд розглядає подані сторонами заяви у порядку черговості надходження до суду та при їх вирішенні керується таким.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідач надав суду докази того, що вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-226-17 від 14.01.2020 скеровувалась позивачу, фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку та 03.02.2020 вручена останньому, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ШКІ 000.

Суд критично оцінює твердження позивача про те, що оскаржувану вимогу ним отримано 12.02.2020, оскільки на підтвердження вказаного ним не долучено жодних доказів.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» № 2464-VI від 08.07.2010 (далі - Закон № 2464-VI).

Статтею 6 Закон № 2464-VI визначено права та обов`язки платника єдиного внеску. Зокрема, платник єдиного внеску має право оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб (пункт 4 частини першої статті 6 Закон № 2464-VI).

Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом. Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

З огляду на наведені положення Закону № 2464-VI у їх взаємозв`язку із нормами статті 122 КАС України платник ЄСВ повинен оскаржити вимогу про сплату недоїмки з ЄСВ в судовому порядку протягом десяти днів з дня, коли дізнався або повинен був дізнатися про її прийняття.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 28.05.2020 у справі № 200/11547/19, спеціальним законодавчим актом, що визначає строки звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату єдиного внеску, є саме Закон №2464-VI. Встановлений абзацом 9 частини четвертої статті 25 Закону строк для платника податків, протягом якого останній може оскаржити вимогу в судовому порядку у взаємозв`язку із положеннями статті 122 КАС України, становить десять днів з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положення Податкового кодексу України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку. Відтак при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону № 2464-VI, строк звернення до адміністративного суду тривалістю 1095 днів не застосовується (постанова від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а).

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 19.03.2020 у справі № 140/1757/19, від 12.02.2020 у справі № 480/1192/19.

Десятиденний строк звернення до суду з позовом про скасування № Ф-226-17 від 14.01.2020 (отримана ФОП ОСОБА_1 03.02.2020) сплив 13.02.2020, а позов подано до суду 20.02.2020 (здано у відділення поштового зв`язку). Ці обставини свідчать про те, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду із пропуском десятиденного строку, визначеного статтею 25 Закону № 2464-VI.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. Частиною третьою статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідачем надано належні докази того, що ФОП ОСОБА_1 не дотримано строків звернення до суду, якими також спростовано твердження позивача про отримання ним оскаржуваної вимоги 12.02.2020. Жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивачем не надано.

За таких обставин позовну заяву ФОП ОСОБА_1 на підставі приписів частини третьої статті 123 та пункту 8 частини першої статті 240 КАС України слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 123, 183, 205, 240, 248, 256, 294-295, пп. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позовної заяви в адміністративній справі 380/1704/20 без розгляду задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-226-17 від 14.01.2020 залишити без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду можу бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Суддя Р.П. Качур