Справа № 296/6487/20
Суддя: Воробйова Т. А.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №296/6487/20
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

29.09.2020 року м.Житомир

Суддя Богунського районного суду м.Житомира Воробйова Т.А,

розглянувши матеріали адміністративного позову

ОСОБА_1

до Офісу великих платників податків Державної податкової служби

про скасування постанов про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

До Богунського районного суду м.Житомира 24.09.2020 від Корольовського районного суду м.Житомира надійшла передана за підсудністю згідно з ухвалою суду від 31.08.2020 справа №296/6487/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної податкової служби в особі заступника начальника Бондар Лариси Михайлівни і заступника начальника Дерев`янка Олексія В`ячеславовича про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення №10/28-10-42-04 від 18 травня 2020 року та №18/28-10-42-04 від 17 червня 2020 року.

Розглянувши матеріали даного адміністративного позову суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 160,161 КАС України.

Так, в порушення ч.3 ст.161 КАС матеріали позовної заяви не містять доданого документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. При цьому, згідно з вимогами ч.8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору, проте, у поданому адміністративному позові такі підстави позивачем не наведені. Таким чином, для усунення зазначених недоліків, позивач має сплатити судовий збір у сумі 420,40 грн або ж зазначити у позові та підтвердити, подавши відповідні письмові докази, підстави звільнення від сплати судового збору.

При цьому, стосовно посилань позивача на положення Постанови Пленуму ВАСУ «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» від 23.01.2015 щодо звільнення особи, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, судом враховується наведене у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), в якій зазначено наступне: «…нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності. З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви. За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову. Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху». З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином,… за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI . … Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором».

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Окрім того, згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії письмових доказів мають бути засвідчені відповідно до вимог п.5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів Згідно з оригіналом, назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, всупереч зазначеним приписам, копії документів, долучених до адміністративного позову не засвідчені взагалі.

Також, позивачем не дотримано ч.5 ст.160 КАС України та не зазначено власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У відповідності до абз.1 ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених її недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про скасування постанов про адміністративні правопорушення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підляє.

Суддя: Т.А.Воробйова

роздрук.прим.:

1 - до справи, 2 - позивачу