Справа № 160/10790/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турової О.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, -
08.09.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якій позивач просить:
08 жовтня 2020 року на електронну пошту суду від представника позивача надійшли пояснення, в яких останнім було зазначено про недоцільність надання відповіді на відзив, а також викладені аргументи аналогічні заявленим ним у позовній заяві та додатково зазначено, що у своєму відзиві відповідач посилається на приписи пункту 56.11 ст.56 ПК України, які стосуються неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, однак, в цій справі предметом позовних вимог не є оскарження жодних податкових (грошових) зобов`язань, окрім цього, платник податків не позбавлений права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до ст.43.1 ПК України та ст.301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. Висновок відповідача про те, що митна декларація прирівнюється до податкової, не спростовує наявність у декларанта (позивача) таких прав, а відповідно до ст.289 Митного кодексу України обов`язок із сплати митних платежів виникає виключно за наявності обставин, перелічених в цій нормі права. В даному випадку такий обов`язок за наслідками експертного дослідження експертним підрозділом Держмитслужби не підтверджений, оскільки відповідач не отримав від експерта відповіді на суттєві запитання, які мають вирішальне значення (чи є товар арматурою або катанкою), та за якими критеріями, параметрами, і у відзиві не продемонстрував як він від стану повної правової невизначеності до звернення до експерта митниці перейшов до свідомого прийняття нібито законного та обґрунтованого рішення. В даному випадку позивач не є платником антидемпінгового мита за спірний товар через відсутність об`єкту оподаткування (арматури чи катанки), жодні докази не вказують про те, що позивачем фактично заявлено вимоги про оскарження самостійно визначених податкових зобов`язань, як платником податку, позивач не просить суд визнати недійсною митну декларацію з підстав визначених ст.269 МК України. Враховуючи те, що на сортовий прокат (круги у формі прутків), який імпортований позивачем, не розповсюджується дія антидемпінгових заходів, то і застосування до даних правовідносин положень статей ст. ст. 54, 56 ПК України, на які послався відповідач, є помилковим. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити у повному обсязі з викладених у ньому підстав.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 243, 250, 257, 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
29.01.2018р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «Такт», як покупцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мечел-Сервіс Бел» (Республіка Білорусь, м. Мінськ), як постачальником, укладено контракт №17630007, за умовами якого постачальник зобов`язується поставити металопродукцію (далі - Товар), а покупець прийняти та оплатити товар на умовах, передбачених цим Контрактом. Поставка Товару в рамках цього Контракту здійснюється тільки за умови 100% передплати. (п. 1.1)
Вказаний вище тип митної декларації (гр.2 ТН) означає тимчасову митну декларацію на товари, точні відомості про код згідно з УКТ ЗЕД яких можуть бути встановлені після проведення їх дослідження, отримання додаткової інформації тощо.
За наведених обставин, декларантом у графі 47 (В) «Нарахування платежів» цієї ЕМД від 18.06.2020р. зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 194441,65грн. (за кодом 023).
За результатами перевірки митної декларації, а також інших документів, відповідач прийняв рішення про огляд товару.
За наслідками огляду службові особи відповідача склали акт відбору проб (зразків) товару №UA110130/2020/016405 від 18.06.2020р., а саме: «Чорні метали. Прутки (круг) з з кремнієво-марганцевої сталі марка 60С2ХФА, розмір: круг 30,0 мм - 5,120 тн, розмір: круг 36,0 мм - 3,090 тн, виробник: ПАТ «Іжсталь».
Згідно з цим актом мета взяття проб і зразків товару - встановлення характеристик товару, визначальних для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД.
Позивач, не погоджуючись із вищевказаною карткою відмови у прийнятті митної декларації, просить визнати її протиправною та скасувати, посилаючись на те, що ввезений ним товар не є арматурним прутком, а тому обов`язок щодо сплати антидемпінгового мита у позивача відсутній, тим більше, що митницею неповно проведене експертне дослідження відібраних зразків товару, тобто відповідач ухилився від свого обов`язку, що має наслідком визнання протиправною оскаржуваної картки відмови через відсутність належних доказів, що ввезений товар є арматурним прутком.
Надаючи правову оцінку відносинам, що склалися, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1 Митного кодексу України (далі МК України) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Частиною четвертої статті 275 МК України визначено, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Відповідно до частини дев`ятої статті 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до Законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».
Пунктом 2 статті 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» (далі - Закон №330) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Згідно з ч. 6, ч. 8 ст. 16 Закону №330 остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання.
У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту.
Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів.
Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.
Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.
Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27 грудня 2017 року прийняте рішення АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», яким визначено, що «протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…» та застосовані «остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) дiаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка дiаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
Міжвідомчою комісією рішенням від 20 квітня 2018 року №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27 грудня 2017 року №АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:
«Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
Таким чином, Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі, у межах наданих повноважень, визначено перелік товарів, походженням з Російської Федерації, щодо яких застосовуються антидемпінгові заходи. І такими товарами є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно з вказаними УКТЗЕД.
В додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм дій для встановлення (дослідження) товару у випадку виникнення спірних питань щодо його класифікації, зокрема, для ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності. Також у додатку визначений перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.
Отже, для визначення того, чи є спірний товар об`єктом застосування антидемпінгових заходів визначальним є встановлення того, що:
- товар погодженням з Російської Федерації;
- товар, згідно кодів УКТ ЗЕД, може бути класифікований за переліком кодів УКТЗЕД, які визначені рішенням Комісії;
- товар за описом є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).
Судом встановлено, що відповідно до сертифікатів якості країною виробництва товару є Російська Федерація, що не заперечується сторонами. Сторони також визнають, що ввезений товар формально підпадає під перелік кодів УКТ ЗЕД, визначений в рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05.
Так, предметом доказування є обставина чи є спірний імпортований товар арматурою (арматурним прутком), а не катанкою (за діаметром, зовнішнім виглядом та описом, товарно-супровідними документами імпортний товар вочевидь не є катанкою, що не оспорюється сторонами) та чи є предметом регулювання рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05.
Суд зазначає, що поняття, класифікація, призначення тощо арматури визначені та врегульовані Державними стандартами, Технічними умовами обов`язковими для суб`єктів господарювання, в тому числі з огляду на приписи ст.ст.266, ст.268 Господарського кодексу України.
Предметом поставки є визначені родовими ознаками продукція, вироби з найменуванням, зазначеним у стандартах, технічних умовах, документації до зразків (еталонів), прейскурантах чи товарознавчих довідниках. Предметом поставки можуть бути також продукція, вироби, визначені індивідуальними ознаками (ч.1 ст.266, 268 ГК України).
Номери та індекси стандартів, технічних умов або іншої документації про якість товарів зазначаються в договорі. Якщо вказану документацію не опубліковано у загальнодоступних виданнях, її копії повинні додаватися постачальником до примірника договору покупця на його вимогу.
При цьому ГОСТ 2590-2006 визначає геометричні параметри та розміри прокату, товарну форму (прутки чи в бунтах (мотках). Вказаний міждержавний стандарт містить загальні вимоги та не відносить прокат до арматурного чи іншого, до катанки чи ні.
Також суд бере до уваги, що ТОВ «Такт» зверталося з запитами №359 від 07.10.2019р. та №360 від 07.10.2019р. до Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ»), яке виконує функції національного органу стандартизації, щодо питань, пов`язаних з положеннями ДСТУ 3760:2019 «Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій. Загальні технічні умови», які направлені ДП «УкрНДНЦ» до ТОВ «Національний технічний комітет по стандартизації в металургії 4» (ТК4), фахівці якого є розробниками Національних стандартів України щодо металопродукції та щодо арматурного прокату, зокрема.
Листом ТОВ «Національний технічний комітет по стандартизації в металургії 4» (ТК4) №103 від 30.10.2019р. на виконання доручення ДП «УкрНДНЦ» надано наступні роз`яснення:
«ДСТУ 3760:2019, який набув чинності 01.08.2019р. на заміну ДСТУ 3760:2006, не містить положень довідкового додатку А «Рекомендовані марки сталі для виробництва арматурного прокату» ДСТУ 3760:2006, тобто користуватися цим додатком у будь-якому випадку не дозволено.
Згідно з чинним ДСТУ 3760:2019 виробник виготовляє прокат зі сталі, хімічний склад якої регламентовано таблицями 3 і 4, а також вуглецевим еквівалентом у разі зварюваного арматурного прокату.
Вироби з круглим або майже круглим поперечним перерізом, із западинами або ребристою поверхнею, для армування або попереднього напруження бетону, які постачають у формах, визначених у 3.4.6.1 3.4.6.3.»
Круглий непрофільований арматурний прокат, призначений для армування залізобетонних конструкцій, згідно з ДСТУ 3760:2019 виготовляють тільки класу А240С. Будь-який сортовий прокат не може вважатися арматурним, якщо у розділі «сфера застосування» нормативного документу, згідно з яким його постачають, не вказано, що він призначений для армування або попереднього напруження бетону.
Також відповідно до пункту 6.1.2 ДСТУ 3760:2006 (так само як і згідно п.6.1.4 ДСТУ 3760:2019) для арматури, виготовленої з гладкого профілю, який випускається виключно класу А 240 (А240С), масові частки хімічних елементів у сталі з ківшевою пробою (склад арматурної сталі) повинен відповідати таблиці 3 (арматурна сталь має максимальну допустиму кількість вуглецю 0,22%). При цьому згідно з розділом «класифікація» ДСТУ 3760:2006 (ДСТУ 3760:2019) арматурний прокат (А) поділяють на класи залежно від установленого стандартом нормованого значення умовної чи фізичної границі плинності в Н/мм2 та службових властивостей. Залежно від службових властивостей прокат поділяють на: зварюваний (індекс С); незварюваний (без індекса С); з підвищеною пластичністю (індекс Е). Арматурний прокат виготовляють класів: А240С - з гладким профілем, А400С, А500С,А500Е, А600, А600С, А800 та А1000 - з періодичним профілем.
Водночас, позивачем до митного оформлення заявлено товар марки сталі 60С2ХФА має вміст вуглецю понад С 0,22% (С-0,58-0,61%), а відтак, враховуючи вищевикладене, за хімічним складом не відноситься до гладкої арматури.
Відповідно до пункту 4.2 ДСТУ 3760:2006 з гладким профілем виготовляється тільки арматурний прокат А240С, а інші - з періодичним профілем. Така арматура з гладким профілем виготовляється з інших марок сталі: Ст3сп, Ст3пс, Ст3кп. Марка сталі 60С2ХФА, з якої виготовлений ввезений позивачем товар, не призначена для виготовлення арматурного прокату (арматури).
Відтак, експертом митної служби не спростовано інформацію, заявлену позивачем в гр.31 митної декларації, про те, що товар, який був предметом експертного дослідження, не є арматурою чи катанкою, на які розповсюджується антидемпінгове мито, впроваджене рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017р. №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», в редакції рішення від 20.04.2018р. №АД-390/2018/4411-05.
Отже, відповідач не отримав висновок від експертів на відібрані зразки, що заявлений товар є арматурою чи катанкою.
Відповідно до п.5 ст.1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.
При цьому п.26 ст.1 цього Закону визначено, що товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
Отже, встановлені обставини у цій справі не дають підстав стверджувати про те, що заявлений позивачем до митного оформлення товар належить до переліку товарів, відносно яких здійснюються антидемпінгові заходи.
Щодо доводів відповідача про безпідставне посилання позивача на ГОСТ, оскільки на такий відсутні посилання у рішенні Комісії, суд зазначає, що визначальним для визначення того чи застосовуються до товару антидемпінгові заходи, є не те, з якого сплаву виготовлено товар, а те що такий товар є арматурою чи катанкою.
Відносно посилання відповідача на те, що відповідно до поданих позивачем до митного органу документів опис товару відповідає опису, наведеному в рішенні Комісії, а саме товар класифікується за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД, суд зазначає наступне.
Вказане аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно з рішенням Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330.
В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадати під дію рішення, так і ті, що не підпадають.
Дані УКТ ЗЕД включно з описом і примітками застосовуються виключно для цілей класифікації товару. Тобто при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.
Опис конкретної продукції (в тому числі арматурного прокату), вимоги щодо, зокрема, якісних характеристик, хімічного складу, призначення і сфер використання окремих видів продукції тощо визначаються нормативними документами (державними і міждержавними стандартами), затвердженими у встановленому законодавством порядку, положення яких дозволяють оцінити відповідність об`єктів стандартизації своєму призначенню.
Оскільки висновки експертів, на відібрані зразки, що заявлений товар є арматурою чи катанкою у відповідача відсутні, твердження митного органу про те, що на ввезений позивачем товар застосовуються антидемпінгові заходи, є такими, що не підтверджені жодними доказами в порушення вимог ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, покладено обов`язок доведення належними доказами фактів того, що ввезений позивачем товар є арматурою чи катанкою та на нього, відповідно, розповсюджуються антидемпінгові заходи.
Проте, представником відповідача у ході розгляду справи не було надано суду жодних доказів та не наведено жодних підстав щодо правомірності прийняття оспорюваної картки відмови від 23.07.2020 р. з урахуванням аналізу наданих документів та обставин встановлених судом.
Також не надано представником відповідача жодних належних, допустимих та достатніх доказів, які б свідчили про те, що ввезений позивачем товар є арматурою чи катанкою.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на те, що позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою сплачено судовий збір у сумі 2102,00грн., при цьому позовні вимоги останнього задоволено у повному обсязі, суд, керуючись приписами ч.1 ст.139 КАС України, дійшов висновку про те, що сума судових витрат зі сплати судового збору, сплачена позивачем, підлягає відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення цих витрат з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13.11.2020р.

Суддя О.М. Турова