Справа № 120/2283/20-а
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

27 жовтня 2020 р. Справа № 120/2283/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Кобильняк А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Чоловського О.М.,

представника відповідача: Довбенко М.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Національної поліції України

про: визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до Національної поліції України (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідно до наказу Національної поліції України від 30 квітня 2020 року № 587 про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_1 оголошено догану за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушені пункту 1 частини першої статті 18 Закону України від 02 липня 2017 року №580-VIII "Про Національну поліцію", пункту 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337 VIII, підпунктів 1, 4. 6 пункту 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України.

Зі змісту наказу вбачається, що дисциплінарною комісією центрального органу управління поліції, проведено службове розслідування за фактом неналежного забезпечення публічної безпеки і порядку біля будівлі міської ради міста Жмеринка Вінницької області 27.02.2020 року. Службовим розслідуванням установлено, що керівництвом Жмеринського відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області не забезпечено вжиття необхідних заходів, спрямованих на забезпечення публічної безпеки і порядку підвищення ефективності оперативного реагування на правопорушення або події.

Як вказується в оспорюваному наказі, 27.02.2020 року під час проведення сесії Жмеринської міської ради у Вінницькій області, внаслідок невжиття відповідних заходів тимчасово виконуючим обов`язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 не проаналізовано інформацію про криміногенну ситуацію на території обслуговування та не задіяно достатньої кількості поліцейських для забезпечення публічної безпеки і порядку, необхідних для належного захисту прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, відбулося травмування громадян та працівників.

Позивач вважає, що оспорюваний наказ є неправомірним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки виконуючи з 20 лютого по 04 березня 2020 року тимчасово обов`язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області позивач діяв відповідно до чинного законодавства.

Ухвалою суду від 09.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання в справі.

31.07.2020 представником відповідачів подано відзив на позовну заяву, у якому він заперечує щодо задоволення даного адміністративного позову. Зокрема зазначив, що під час проведення службового розслідування, у частині, що стосується позивача, встановлено, що 26.02.2020 до Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області надійшов лист першого заступника Жмеринського міського голови Білоуса А. з повідомленням про те, що 27 лютого 2020 року о 10 год. 00 хв. в залі засідань виконавчого комітету Жмеринської міської ради відбудеться засідання чергової 57-ї сесії Жмеринської міської ради IV скликання, а також проханням забезпечити охорону громадського порядку під час її проведення.

Тимчасово виконуючим обов`язки начальника Жмеринського відділу поліції Курником В. підготовку розпорядчих документів з організації забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради доручено позивачу, на якого згідно наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 21.01.2020 № 10 о/с покладено виконання обов`язків заступника начальника Жмеринського ВП з 20 лютого по 04 березня 2020 року.

Під час проведення службового розслідування позивач надав пояснення, згідно яких вбачається, що рішення про кількість поліцейських, яких необхідно залучити до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, а також їх розстановку на місці забезпечення публічного порядку, приймалося спільно т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курником В. та позивачем.

Саме позивачем здійснювалася підготовка розпорядчих документів щодо охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, а саме наказів Жмеринського відділу поліції від 26.02.2020 № 118 та від 27.02.2020 № 120 (про внесення змін до наказу від 26.02,2020 № 118), відповідно до яких визначалася кількість особового складу, який буде залучатися до охорони публічної безпеки і порядку, та їх розстановку.

Згідно даних наказів до охорони публічної безпеки і порядку залучалося 40 поліцейських Жмеринського відділу поліції та 10 поліцейських батальйону патрульної служби особливого призначення "Вінниця" ГУНП у Вінницькій області у якості резерву.

У подальшому позивач не здійснив направлення на місце події сил і засобів поліції у достатній кількості, необхідних для захисту прав і свобод громадян, гарантованих Конституцією та законами України, що спричинило травмування громадян та поліцейських.

Так, у приміщенні Жмеринської міської ради публічну безпеку забезпечували 8 поліцейських, на території прилеглій до місця проведення заходу на площі Миру - 8 поліцейських, на Жмеринському залізничному вокзалі - 2 поліцейських, у складі групи реагування патрульної поліції - 4 поліцейських, у складі групи документування - 6 поліцейських.

За місцем дислокації Жмеринського відділу поліції залишилося 20 поліцейських у якості резерву (10 - поліцейській Жмеринського відділу поліції, 10 - поліцейській батальйону патрульної поліції особливого призначення "Вінниця" ГУНП у Вінницькій області).

Отже, безпосередньо на час виникнення порушень публічного порядку публічну безпеку на місці події забезпечувало лише 20 поліцейських, в той час як така ж кількість поліцейських залишалася у приміщенні Жмеринського відділу поліції незадіяною до безпосереднього забезпечення публічної безпеки на місці події.

З боку порушників публічного порядку на час виникнення порушень перебувало приблизно 30 осіб.

Незважаючи, що порушення публічного порядку під час проведення сесії міської ради силами, задіяними на забезпечення публічної безпеки, були припинені, у результаті задіяння недостатньої кількості поліцейських до безпосереднього забезпечення публічного порядку, відсутність у складі задіяних сил групи комунікації з громадянами та порушника та неналежної організації заходів із забезпечення публічного порядку загалом, значна кількість поліцейських та громадяни отримали тілесні ушкодження, також було пошкоджено майно міської ради та завдано матеріальних збитків.

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що наказами Жмеринського відділу поліції від 26.02.2020 № 118 та від 27.02.2020 № 120 позивача було визначено старшим сил та засобів задіяних на забезпечення охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради.

Крім того, саме позивач здійснював підготовку вказаних розпорядчих актів та комунікацію з керівництвом ГУНП у Вінницькій області з питань організації заходів з охорони публічної безпеки і порядку.

Вказане свідчить, що саме на позивача було покладено обов`язок керувати задіяними до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради поліцейськими та відповідальність за прийняті управлінські рішення та дії.

Однак, позивач не забезпечив належної організації охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, що виразилося у невірній розстановці сил та засобів задіяних до охорони порядку (на час виникнення порушень публічного порядку поліцейські, що знаходилися на місці події перебували у меншості по відношенню до порушників, хоча цього можна було уникнути), своїми діями сприяв прийняттю невірних управлінських рішень (до охорони публічного порядку необхідно було залучати більшу кількість поліцейських загалом ніж це було визначено наказами Жмеринського відділу поліції від 26.02.2020 № 118 та від 27.02.2020 № 120, а також залучати групу комунікації з порушниками порядку), що, як наслідок, призвело до заподіяння тілесних ушкоджень поліцейським, громадянам та завдання матеріальних збитків.

Вищевикладене вказує на вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що і було встановлено проведеним службовим розслідуванням.

Наказом Національної поліції України від 30.04.2020 № 587 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Обставини, встановлені під час службового розслідування, свідчать, що позивач порушив вказані норми, чим допустив дисциплінарний проступок, згідно з ч. 1 ст. 1, ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а тому наказ Національної поліції України від 30.04.2020 № 587 є законним ( т. 1 а.с. 70 - 75 ).

11.08.2020 від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої він заперечує проти доводів, викладених у відзиві на позовну заяву, та просить вимоги адміністративного позову задовольнити повністю ( т. 2 а.с. 15 - 17 ).

Усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання від 22.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в той самий день ( т. 2 а.с. 89 - 90 ).

В судовому засіданні 22.09.2020 року оголошено перерву до 07.10.2020.

У судовому засіданні 22.09.2020 та 07.10.2020 позивач та його представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив, та просили позов задовольнити повністю.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала, посилаючись на доводи відзиву на позов.

Заслухавши усні пояснення позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив наступні фактичні обставини.

04.03.2020 року начальником Департаменту превентивної діяльності Національної поліції України на ім`я голови Національної поліції України подано доповідну записку від 02.03.2020 року, відповідно до якої доповідалося про конфліктну ситуацію 27.02.2020 року в м. Жмеринка Вінницької області під час проведення сесії Жмеринської міської ради та пропонувалося призначити службове розслідування ( т. 1 а.с. 98 ).

Наказом Голови Національної поліції України від 02.03.2020 року №171 призначено службове розслідування ( т. 1 а.с. 97 ).

За результатом проведення службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом неналежного забезпечення публічної безпеки і порядку в м. Жмеринка Вінницької області 27 лютого 2020 року, який 01.04.2020 року затверджено головою НПУ.

Наказом голови Національної поліції України від 30.04.2020 року №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пп. 1, 4, 6 п. 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, капітанові поліції ОСОБА_1 , начальникові сектору превенції, який з 20.02 по 04.03.2020 тимчасово виконував обов`язки заступника начальника Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області, оголошено догану.

Не погоджуючись з зазначеним наказом та притягненням до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 3 якого у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015р. №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України "Про Національну поліцію").

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII, відповідно до частини 1 статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно зі статтею 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у не виконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, та означає не дотримання норм Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

В силу ч. 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відтак, надаючи оцінку наказу Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов"язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, та перевіряючи чи дотримано відповідачем при його прийнятті критеріїв правомірності, визначених в ч. 2 ст. 2 КАС України, суд зауважує таке.

Як вбачається з висновку службового розслідування, затвердженого головою Національної поліції України 01.04.2020 року, в частині, що стосується позивача, проведеним службовим розслідуванням встановлено, що підготовку розпорядчих документів з організації забезпечення публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради доручено ОСОБА_1 , на якого згідно наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 21.01.2020 № 10 о/с покладено виконання обов`язків заступника начальника Жмеринського ВП з 20 лютого по 04 березня 2020 року.

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що разом з т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчиком В. ними прийнято рішення про кількість поліцейських, яких необхідно залучити до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради.

Відповідно до резолюції керівника ОСОБА_1 здійснювалася підготовка розпорядчих документів, а саме наказів Жмеринського відділу поліції від 26.02.2020 № 118 та від 27.02.2020 № 120 (про внесення змін до наказу від 26.02,2020 № 118), відповідно до яких визначено кількість особового складу Жмеринського ВП, який буде залучатися до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення заходу.

Відповідно до зазначених наказів до забезпечення публічної безпеки і порядку залучалися 40 працівників поліції Жмеринського відділу поліції.

Водночас надійшов рапорт т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчика В. ( від 26.02.2020 року ) до ГУНП у Вінницькій області про виділення додаткових сил ( 10 поліцейських ) батальйону патрульної служби особливого призначення "Вінниця" ГУНП у Вінницькій області як резерв.

Проте, т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчик В. та т.в.о. заступника начальника Жмеринського ВП ОСОБА_1. не здійснили під час реагування на правопорушення або події, інформація про які отримана в будь - який спосіб, направлення на місця події сил і засобів поліції у достатній кількості, необхідних для захисту прав і свобод громадян, гарантованих Конституцією та законами України, що спричинило травмування громадян та працівників поліції.

Надаючи оцінку твердженням відповідача щодо не здійснення позивачем під час реагування на правопорушення направлення на місця події сил і засобів поліції у достатній кількості, необхідних для захисту прав і свобод громадян, суд виходить з такого.

Як з`ясовано судом та підтверджується наявними у матеріалах справи письмовими доказами, 26.02.2020 до Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області надійшов лист першого заступника Жмеринського міського голови Білоуса А. з повідомленням про те, що 27 лютого 2020 року о 10 год. 00 хв. в залі засідань виконавчого комітету Жмеринської міської ради відбудеться засідання чергової 57-ї сесії Жмеринської міської ради IV скликання, а також проханням забезпечити охорону громадського порядку під час її проведення.

Також, 26.02.2020 до Жмеринського відділу поліції надійшов лист секретаря міської ради Світлака Ю. у якому, окрім інформації про проведення чергової сесії, також повідомлено, що на адресу виконавчого комітету Жмеринської міської ради та його посадових осіб надійшли анонімні звернення з погрозами щодо прибуття на засідання сесії окремої організованої групи осіб для залякування та побиття депутатів міської ради з метою впливу на їх волевиявлення при прийнятті рішень. У зв`язку з недопущенням учинення можливих правопорушень виконавчий комітет Жмеринської міської ради просив забезпечити належне реагування в межах наданих чинним законодавством повноважень (шляхом присутності працівників поліції під час проведення засідання сесії міської ради) та недопущення вчинення правопорушень.

Відповідно до резолюцій тимчасово виконуючий обов`язки начальника Жмеринського ВП - заступник начальника Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області - начальник сектору кримінальної поліції підполковник поліції Курчик В.В. завдання з організації забезпечення правопорядку під час проведення сесії Жмеринської міської ради доручив тимчасово виконуючому обов`язки заступника начальника Жмеринського ВП - начальнику сектору превенції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітану поліції ОСОБА_1 .

Про отримання листа від Жмеринської міської ради позивач доповів в телефоному режимі начальнику ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області, пояснивши, що більш детальну інформацію про захід, необхідність залучення придатних сил та їх кількість йому буде відомо пізніше, після проведення робочої зустрічі з цього питання із представниками силових органів м. Жмеринки.

У подальшому 26.02.2020 року за участі представників силових відомств Жмеринського району ( Жмеринський міськрайонний відділ УСБУ у Вінницькій області, Жмеринська місцева прокуратура та Жмеринський відділ ГУНП ) відбулась робоча зустріч на якій обговорювались питання забезпечення правопорядку та проводилась оцінка пов`язаних із цим можливих ризиків.

Як видно з матеріалів справи, позивач не приймав участі в зазначеній робочій зустрічі ( т. 1 а.с. 25 ).

За результатами робочої зустрічі силові органи Жмеринського району ухвалили рішення, оформлене протоколом №2757/212/05-2020, згідно з яким, зокрема, вирішено звернутися з листом до ГУНП у Вінницькій області з метою виділення резервних придатних сил з числа спец призначенців в кількості 10 працівників.

Суд зауважує, що наведене спростовує доводи відповідача, викладені у відзиві, що рішення про кількість поліцейських, яких необхідно залучити до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, приймалося спільно т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчиком В. та позивачем, оскільки, як вбачається з вказаного протоколу, позивач не приймав участі в робочій зустрічі.

Крім того, суд зазначає, що відповідний рапорт на ім`я начальника ГУНП у Вінницькій області, в якому висловлювалося прохання щодо виділення резервних придатних сил з числа спец призначенців в кількості 10 працівників, підписано не позивачем, а т.в.о. начальника Жмеринського ВП Курчиком В.

Жмеринським ВП було підготовлено та видано наказ від 26.02.2020 № 118 "Про забезпечення публічної безпеки під час проведення сесії Жмеринської міської ради", а в подальшому, наказом Жмеринського ВП від 27.02.2020 № 120 "Про забезпечення публічної безпеки під час проведення сесії Жмеринської міської ради" було внесено зміни у розстановку задіяного особового складу, які належним чином зареєстровані у журналі обліку наказів Жмеринського ВП № 879.

Указані зміни було здійснено на підставі листа, що надійшов із Жмеринської міської ради за підписом секретаря міської ради Юрія Світлана (лист від 26.02.2020 М902-5/10-581) у якому, останній просив забезпечити належне реагування в межах наданих діючим законодавством повноважень, шляхом присутності працівників правоохоронних органів під час проведення засідання сесії ради та недопущення (попередження) вчинення злочинів, підтримання правопорядку, у зв`язку із тим, що 26.02.2020 на адресу виконавчого комітету Жмеринської міської ради та його посадових осіб надійшли анонімні звернення з погрозами щодо прибуття на засідання сесії окремої організованої групи осіб для залякування та побиття депутатів ради з метою впливу на їхнє волевиявлення при прийнятті рішень.

Вказаним наказом визначено т.в.о. заступника начальника Жмеринського ВП ОСОБА_1. відповідальним за забезпечення публічної безпеки та громадського порядку, безпеки дорожнього руху, недопущення антигромадської поведінки та порушень громадського порядку в місцях проведення заходів.

Крім того наказом визначено, що в період часу з 09:00 27.02.2020 до закінчення заходів сформовано відповідні групи із місцем їх дислокації під час приведення заходів.

Згідно проведеного розрахунку для забезпечення публічної безпеки і порядку поблизу Жмеринської міської ради загалом було залучено 40 працівників поліції Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області та 10 працівників поліції БПСП ОП "Вінниця" ГУНП. Окрім того, вказаним наказом визначено створення 5 груп із числа поліцейських відділу поліції та наближення 3-х груп реагування патрульної поліції до місця проведення заходів, також створено 2 групи документування.

При цьому, за усною вказівкою т.в.о. начальника Жмеринського ВП ГУНП Курчика В. особовий склад ВП у кількості 10 працівників поліції та придатні сили ГУНП було залишено в якості резерву на території Жмеринського ВП.

Відтак, надаючи оцінку доводам відповідача, що рішення про розстановку сил на місці забезпечення публічного порядку приймалося спільно т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчиком В. та позивачем суд зауважує, що розстановка задіяного особового складу, була визначена наказом від 26.02.2020 № 118 та наказом від 27.02.2020 № 120 , які підписані т.в.о. начальника Жмеринського ВП Курчиком В., і відповідно до вказаних наказів контроль за їх виконанням начальник Жмеринського ВП залишив за собою.

Суд зауважує, що вищенаведені фактичні обставини також були встановлені у висновку службового розслідування за фактом можливої службової недбалості окремих поліцейських ГУНП у Вінницькій області під час організації забезпечення публічної безпеки та порядку 27.02.2020 в м. Жмеринка, який був затверджений 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області ( т. 2 а.с. 64 -84 ).

Вказане службове розслідування було проведено на підставі наказу Головного управління НП у Вінницькій області №341 від 02.03.2020 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", з метою проведення повного, усебічного та об`єктивного службового розслідування за фактом спричинення тілесних ушкоджень працівникам Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області унаслідок протиправних дій невідомих осіб, що мало місце 27.02.2020 у м. Жмеринка Вінницької області по вул. Центральна, 4, поруч із приміщенням Жмеринської міської ради, а також можливих порушень службової дисципліни працівниками ГУНП у Вінницькій області призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з проведення службового розслідування.

Відповідно до висновків службового розслідування, затвердженого 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області, даючи оцінку діям т.в.о. заступника начальника Жмеринського ВП ОСОБА_1 який наказом т.в.о. начальника Жмеринського ВП був визначений відповідальним за розстановку особового складу та забезпечення правопорядку під час заходів, комісія дійшла висновку, що останній згідно розрахунку перебував у складі групи № 2 місце дислокації приміщення міськвиконкому, 2 поверх) та після того як до вхідних дверей підійшли представники громадських організацій та намагалися потрапити в середину приміщення виконкому, він був заблокований в середині та фактично не міг організовувати роботу поліції, які згідно розрахунку несли службу біля приміщення мерії та на площі Миру ( т. 2 а.с. 66- 69, а.с. 82 зв. - 83 ).

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги зібрані в ході службового розслідування матеріали, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що керівництвом Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області та окремими працівниками ГУНП у Вінницькій області під час організації забезпечення правопорядку належним чином було вивчено та проаналізовано всю наявну інформацію щодо проведення масового заходу, оцінено ризики і загрози, що могли виникнути під час масового заходу. Нетривале загострення ситуації, а також узгодженість дій між працівниками Жмеринського ВП та БПСП ОП "Вінниця" дали можливість відповідним чином відреагувати на конфлікт, його локалізувати та затримати порушників. Поліцейські, які були задіяні для забезпечення публічної безпеки і порядку, припинення і розкриття кримінальних правопорушень, а також затримання причетних до скоєння правопорушень осіб, діяли у межах чинного законодавства та у відповідності до вимог нормативно-правових документів, які регламентують діяльність підрозділів Національної поліції та посадових інструкцій.

Суд зауважує, що висновок службового розслідування, затверджений головою Національної поліції України 01.04.2020 року, не містить інших фактичних даних, ніж висновок службового розслідування, затверджений 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області.

В той же час твердження, викладені у висновку від 01.04.2020 року, щодо не здійснення позивачем під час реагування на правопорушення направлення на місця події сил і засобів поліції у достатній кількості, необхідних для захисту прав і свобод громадян, не грунтується на встановлених фактичних обставинах справи та не доводиться наданими сторонами доказами, які містяться в матеріалах справи.

Відтак, суд вважає, що висновки відповідача, викладені у висновку службового розслідування від 01.04.2020 року, щодо неналежного виконання ОСОБА_1 функціональних обов`язків, незабезпечення виконання вимог законодавчих, нормативно - правових та інших організаційно розпорядчих документів при організації забезпечення публічної безпеки і порядку в м. Жмеринка Вінницької області 27.02.2020 року, є голослівними, необгрунтованими та не відповідають фактичним обставинам справи ( т. 1 а.с. 94 ).

Зазначені висновки стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов"язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, відповідачем не дотримано всіх критеріїв правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, зокрема щодо прийняття рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Відтак, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Питання розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України і приходить до висновку про стягнення на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Національної поліції України понесені судові витрати у виді судового збору в сумі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов"язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Національної поліції України понесені судові витрати у виді судового збору в сумі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач: Національна поліція України (вул. Академіка Богомольця, 10, м. Київ, 01601, ).

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна