Справа № 520/15961/2020
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2020 року Справа № 520/15961/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП (ІПН) НОМЕР_1 ) до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011, ), Харківської обласної прокуратури (вул. Б. Хмельницького, 4, м. Харків, 61001 ), Керівника Харківської обласної прокуратури (вул. Б. Хмельницького, 4, м. Харків, 61000), Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011) про визнання незаконними, скасування рішення та наказу; поновлення на посаді; стягнення середнього заробітку, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

Визнати протиправним та скасувати протокол № 8 від 10.04.2020 першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур «Про неуспішне проходження прокурором атестації», ухвалене щодо ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Харківської області від 11.09.2020 № 2225к, яким прокурору відділу ювенальної юстиції прокуратури Харківської області Перегонцевій Н.С., посаду якої ліквідовано, тимчасово визначено робоче місце у відділі захисту інтересів дітей та протидії насильству Харківської обласної прокуратури.

Зобов`язати Харківську обласну прокуратуру призначити ОСОБА_1 на рівнозначну посаду (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) у відділі захисту інтересів дітей та протидії насильству Харківської обласної прокуратури з 11 вересня 2020 року.

Стягнути з Харківської обласної прокуратури (вул. Богдана Хмельницького, 4, м. Харків, 61001, ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) різницю у заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи по моменту фактичного поновлення на роботі.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині призначення мене на посаду у відділі захисту інтересів дітей та протидії насильству Харківської обласної прокуратури та стягнення заробітку, що підлягає виплаті за весь час виконання нижчеоплачуваної роботи.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без руху суд виходить з того, що відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАСУ).

До суду про скасування спірних рішень від 10.04.2020 року № 8 та від 11.09.2020 № 2225к, позивач звернувся 12.11.2020 року, тобто з пропуском встановлено Законом місячного строку.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

До матеріалів справи позивачем не надано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності причин його пропуску.

Окрім того, суд відзначає, що згідно п. 4 ч. 5 ст. 160 КАСУ в разі подання позову до декількох відповідачів у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, позивачем, в порушення вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАСУ у позові не зазначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, зокрема, до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011, ), Керівника Харківської обласної прокуратури (вул. Б. Хмельницького, 4, м. Харків, 61000).

Водночас, позивач заявив позовні вимоги до Прокурора (прокуратури) Харківської області, але, в порушення приписів п. 2 ч. 5 ст. 160 КАСУ у позові не вказав повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Також, як зазначає сам позивач, дійсно, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Але, позивачем заявлено позовну вимогу про визнати протиправним та скасувати протокол № 8 від 10.04.2020 першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур «Про неуспішне проходження прокурором атестації», а отже до цієї позовної вимоги не застосовуються приписи п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», через що підлягає сплаті як за вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України Про судовий збір судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 4 ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривні.

Позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру про визнання дій протиправними, проте не надано до суду доказів сплати судового збору.

Таким чином, за звернення до суду з зазначеним позовом позивачу необхідно надати до суду оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Крім того, як вбачається з копії протоколу № 8 від 10.04.2020 першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур «Про неуспішне проходження прокурором атестації», його ухвалено до значної кількості осіб, в тому числі й позивача.

Пунктом 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За п. 9 ч. 5 ст. 160 КАСУ у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Але, позивачем, в порушення вимог статей 79, 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України не надано до суду належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУ доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), а саме доказів порушення оскаржуваним у повному обсязі протоколом № 8 прав позивача та обгрунтувань такого порушення.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище зазначених недоліків позивачу необхідно надати до суду:

- заяву про поновлення строку з її копіями по кількості учасників справи, разом з відповідними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку;

- позовну заяву з її копіями по кількості учасників справи, в якій зазначити позовні вимоги щодо кожного з відповідачів та дані відповідача - Прокурора (прокуратури) Харківської області згідно приписів п. 2 ч. 5 ст. 160 КАСУ, а також обгрунтувань порушення оскаржуваним у повному обсязі протоколом № 8 прав позивача;

- оригінал документу, з його копіями по кількості учасників справи, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 840,80 грн. на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4020011, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101; (код платника) судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись ст. ст. 123, 160,161,167, 169, 248, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП (ІПН) НОМЕР_1 ) до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011, ), Харківської обласної прокуратури (вул. Б. Хмельницького, 4, м. Харків, 61001 ), Керівника Харківської обласної прокуратури (вул. Б. Хмельницького, 4, м. Харків, 61000), Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011) про визнання незаконними, скасування рішення та наказу; поновлення на посаді; стягнення середнього заробітку - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку з її копіями по кількості учасників справи, разом з відповідними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку;

- позовної заяви з її копіями по кількості учасників справи, в якій зазначити позовні вимоги щодо кожного з відповідачів та дані відповідача - Прокурора (прокуратури) Харківської області згідно приписів п. 2 ч. 5 ст. 160 КАСУ, а також обгрунтувань порушення оскаржуваним у повному обсязі протоколом № 8 прав позивача;

- оригіналу документу, з його копіями по кількості учасників справи, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 840,80 грн. на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4020011, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101; (код платника) судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 16.11.2020 р.

Суддя Бадюков Ю.В.