Справа № 200/11363/17(2а/200/982/17)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Ясенова Т.І., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 жовтня 2019 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської митниці ДФС, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування постанов,-
Дніпровська митниця Держмитслужби звернулася безпосередньо до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2019.
Матеріали адміністративної справи на запит апеляційного суду надійшли 29.10.2020.
При перевірці апеляційної скарги встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №543/775/17 (провадження 11-1287апп18) визначено правову позицію, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Отже, ставка судового збору, яка підлягає сплаті при поданні позову становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 1600 грн.
Отже, виходячи з приписів вищенаведених норм права, позивач при зверненні до суду у 2017 році з позовом мав сплатити судовий збір в розмірі 320 грн. (1600*0,2).
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову суду становить 150% від 320 грн. = 480 грн.
Також, відповідно до частини 1 статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду, на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому копії рішення суду.
При цьому, статтею 286 КАС України передбачений особливий порядок вирішення спорів у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Так, відповідно до частини 4 статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Таким чином, вказана норма встановлює строк подання апеляційної скарги, а саме десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку статті 286 КАС України.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Як свідчать матеріали справи, Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська проголошено та складено 08.10.2019.
Апеляційну скаргу на рішення від 08.10.2019 скаржник подав 11.09.2020 року.
Одночасно скаржник просить поновити строки подання апеляційної скарги посилаючись на те, що у зв`язку з реорганізацією Державної фіскальної служби України було утворено Дніпровську митницю Держмитслужби, яка розпочала свою роботу з 08.12.2019. Враховуючи зазначене, рішення суду першої інстанції не було вручено представнику Дніпровської митниці Держмитслужби у день проголошення та було отримано ним 16.04.2020 року. При цьому, до заяви додає копію супровідного листа, з якого вбачається, що копію рішення ним отримано 08.09.2020. Вважає, що має право на поновлення строку апеляційного оскарження з моменту отримання оскаржуваного рішення.
Надаючи оцінку вказаним доводам суд апеляційної інстанції виходить з такого.
Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Доказів, які б підтверджували відсутність у скаржника об`єктивної можливості звернутись із апеляційною скаргою у межах строків, визначених КАС України, матеріали справи не містять та скаржником не надано.
До апеляційної скарги не було додано доказів отримання саме 16.04.2020 копії оскарженого рішення.
Окрім того, рішення Бабукінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2019 було опубліковано в Єдиному державному реєстрі судових рішень 02 січня 2020 року.
Тобто, з 02.01.2020 у скаржника була об`єктивна можливість дізнатися про винесене рішення та подання апеляційної скарги у строк, визначений частиною 4 статті 286 КАС України.
При цьому, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово, а саме 03.01.2020 року, 17.01.2020 року, засобами електронного зв`язку, надсилалися до Дніпропетровської митниці ДФС листи з інформацією про винесене судове рішення. Зазначені листи були отримані митницею 03.01.2020 року та 17 січня 2020 року відповідно.
З огляду на те, що апелянт не обґрунтовує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2019, встановленого статтею 286 КАС України, а також не надає доказів, які б підтвердили, що заявник дійсно не міг звернутись з апеляційною скаргою до суду раніше, суд не вбачає поважних причин пропуску строку, а тому підстави для його поновлення відсутні.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Керуючись статтями 169, 241-245, 298 КАС України, суд, -
Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 жовтня 2019 року - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду:
- заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження з наданням доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві.
Роз`яснити скаржнику, що відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали в іншій частині, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Ясенова