Справа № 240/19595/20
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 листопада 2020 року м. Житомир справа № 240/19595/20

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про визнання протиправними та скасування постанов та стягнення коштів,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в якому просить визнати протиправними та скасувати:

- постанову про відкриття виконавчого провадження від 18.02.220 з виконання постанови №БАА 522571, виданої 11.01.2020 Новоград-Волинським відділом поліції про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави штраф в сумі 510 грн;

- постанову від 18.02.2020 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 51,00 грн;

- постанову від 18.02.2020 про визначення розміру мінімальних витрат виконавчого провадження для боржника ОСОБА_1 133,80 грн;

- постанову від 07.04.2020 про звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 та здійснення відрахувань у розмірі 20 до виплати загальної суми боргу 716;

- постанову від 12.05.2020 про визначення розміру додаткових витрат виконавчого провадження для боржника ОСОБА_1 21,20 грн;

- повернути ОСОБА_1 кошти в сумі 716 грн.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з наступних підстав.

Частиною 6. статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

До позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування вказано, що про існування виконавчого провадження ОСОБА_1 дізнався на початку липня 2020 року. Зазначає, що із 03.07.2020 по 29.10.2020 між боржником ( ОСОБА_1 ) та ДВС тривало листування щодо повернення 716 грн. Зазначає, що лише 29.10.2020, під час ознайомлення представника з матеріалами виконавчого провадження позивачу стало відомо про винесення виконавцем протиправних постанов про стягнення коштів.

Матеріали позовної заяви не містять документальних доказів про звернення до відповідача з питанням надання копій оскаржуваних постанов, що свідчить про відсутність активних дій з боку позивача, при наявності інформації щодо існування виконавчого провадження, які були направлені на їх отримання для оскарження у судовому порядку.

До заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду додано заяву від 03.07.2020 представника позивача про повернення кошті та заяву від 29.10.2020 про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.

До позовної заяви додано копію листа №48076 від 24.07.2020, адресованого представнику ОСОБА_2 , зі змісту якого вбачається наявність інформації щодо всіх оскаржуваних постанов.

Отже, про порушення своїх прав позивач мав можливість дізнатись у липні 2020 року, однак до суду з позовом звернувся 09.11.2020 (відмітка на конверті).

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Крім того, суд відмічає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому, "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що обставини, вказані позивачем у заяві на обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду не можуть бути визнані поважними.

Згідно вимог ч. 1.ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, що викладені у заяві від 08.11.2020 (вх. №46956/20 від 11.11.2020).

Частиною 3 статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, до позовної заяви, яка подана ОСОБА_1 не додано документу про сплату судового збору. У позовній заяві вказує, що є особою з інвалідністю другої групи. а тому звільнений від сплати судового збору на підставі п.9ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір". До позовної заяви додано копію пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 .

Суд відмічає, що пенсійне посвідчення є доказом того, що позивач має статус пенсіонера та отримує пенсію, однак вказане посвідчення не є належним доказом, що позивач є особою з інвалідністю другої групи. Належним чином завіреної довідки до Акта огляду МСЕК, до позовної заяви не додано.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

- належним чином завіреної копії довідки Акта огляду МСЕК про встановлення другої групи інвалідності.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з позовною заявою, що вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду від 08.11.2020 (вх. №46956/20 від 11.11.2020).

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Лавренчук