Справа № 440/5833/20
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2020-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 листопада 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/5833/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши заяву Полтавської міської ради із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавської міської ради та Управління з питань містобудування та архітектури про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Полтавської міської ради та Управління з питань містобудування та архітектури про:

- визнання незаконною відмови Управління з питань містобудування та архітектури у внесенні до проекту генерального плану міста Полтави та до містобудівної документації інформації щодо наявності на земельній ділянці площею 3,1838 га за адресою: АДРЕСА_1 (колишня АДРЕСА_2 об`єктів нерухомості та зобов`язання Управління з питань містобудування та архітектури включити до проекту генерального плану міста Полтави та до містобудівної документації інформацію щодо наявності на земельній ділянці площею 3,1838 га за адресою: АДРЕСА_1 об`єктів нерухомості ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Полтавської міської ради скасувати рішення виконавчого комітету від 16 вересня 2020 року за №267 "Про результати громадських обговорень щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проекту внесення змін до генерального плану м. Полтави та звіту про стратегічну екологічну оцінку" та не затверджувати генеральний план міста без прийняття зауважень щодо наявності на земельній ділянці площею 3,1838 га за адресою: АДРЕСА_2 об`єктів нерухомості ОСОБА_1 .

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, а також вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, витребувано докази.

11 листопада 2020 року від Полтавської міської ради до суду надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якій Полтавська міська рада просить суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Необхідність здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження обґрунтована відповідачем тим, що заявлені позивачем вимоги стосуються реалізації органом місцевого самоврядування повноважень щодо внесення змін до генерального плану міста Полтава та затвердження таких змін, а тому відповідно до положень пункту 1 частини четвертої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України ця справа підпадає під винятки справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Частинами першою - четвертою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 2661 цього Кодексу.

Відповідно до частин другої - четвертої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Посилаючись на постанову Верховного Суду від 04 березня 2020 року у справі № 450/1236/17, відповідач-1 вважає, що справа за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань містобудування та архітектури та Полтавської міської ради про визнання незаконною відмови у внесенні інформації до проекту генерального плану міста Полтави та до містобудівної документації та зобов`язання включити інформацію до такого проекту та документації, а також про зобов`язання міської ради скасувати рішення виконавчого комітету та не затверджувати генеральний план є справою щодо оскарження нормативно-правового акту, яку слід розглядати з урахуванням особливостей процесуального законодавства щодо оскарження нормативно-правових актів.

Відхиляючи такий довід відповідача-1, суд виходить з наступного.

Особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень встановлені статтею 264 КАС України.

Так, положеннями статті 264 КАС України передбачено, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов та розпоряджень Кабінету Міністрів України (крім рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 2661 цього Кодексу), постанов Верховної Ради Автономної Республіки Крим; 2) законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень. Право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

За визначеннями, наведеними у статті 4 КАС України, нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування, а індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

У постанові №450/1236/17 від 04 березня 2020 року, на яку посилається Полтавська міська рада у заяві (запереченнях), Верховний Суд дійшов висновку, що рішення сільської ради "Про затвердження Генеральних планів сіл...", є нормативно-правовим актом.

Разом з тим, предметом позову у справі, що розглядається, є (оформлена листом) відмова позивачу у внесенні до проекту генерального плану міста Полтави та до містобудівної документації інформації щодо наявності на земельній ділянці площею 3,1838 га за адресою: м. Полтава, вул. Симона Петлюри, 75 (колишня АДРЕСА_2 ) об`єктів нерухомості, якою, на думку позивача, порушуються його права.

Отже, у цій справі позивач не оскаржує нормативно-правовий акт про затвердження генерального плану або/та внесення змін до містобудівної документації, а оскаржує індивідуальний акт (відмову у внесенні інформації) та просить суд захистити його порушене право шляхом визнання цього індивідуального акта (відмови) незаконним та зобов`язання відповідачів вчинити певні дії (зокрема, включити інформацію до проекту генерального плану міста Полтави та до містобудівної документації, не затверджувати генеральний план міста).

Таким чином, ця справа не підпадає під виняток, що встановлений пунктом 1 частини четвертої статті 12 КАС України та який передбачає розгляд справи у загальному позовному провадженні.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку про залишення без задоволення заяви Полтавської міської ради із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Заяву Полтавської міської ради із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк