Справа № 440/3413/20
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Н.І. Слободянюк
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 р. Справа № 440/3413/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Ральченка І.М. , Бершова Г.Є. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2020, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039 по справі № 440/3413/20

за позовом ОСОБА_1

до Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 /далі позивач, ОСОБА_1 / звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції /далі відповідач/ про:

- визнання протиправними дій Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо визначення розмірів окладів за посадою та військовим званням, які були зазначені у довідці про розміри грошового забезпечення №5026 від 02 квітня 2018 року, та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції здійснити перерахунок розмірів посадових окладів за посадою та військовим званням ОСОБА_1 відповідно до положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови №704 із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, та множенням цього показника на відповідні тарифні коефіцієнти, та направити відповідну довідку про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області /а.с.1-2/.

Позов обґрунтований тим, що на підставі довідки про розміри грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсій, Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції №5026 від 02 квітня 2018 року позивачу було проведено перерахунок пенсії з 01 січня 2018 року. Вказана довідка виготовлена відповідачем без врахування розмірів посадових окладів за посадою та військовим званням позивача відповідно до положень приміток додатків 1 та 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, та множенням цього показника на відповідні тарифні коефіцієнти. Внаслідок вказаних дій відповідача порушується його право на належне пенсійне забезпечення, що гарантоване йому положеннями Конституції України та пенсійного законодавства.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2020 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що п. 2.17 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 15.05.2013 № 883/5 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 травня 2013р. за №742/23274 встановлено, що до розпорядчого документа, (яким є Постанова №704), можуть бути додані додатки, що затверджуються розпорядчим документом, які становлять невід`ємну частину розпорядчих документів, якими затверджені, і мають однакову з ними юридичну силу. Таким чином, примітки, що містяться в додатках до Постанови КМУ від 30.08.2017 року №704, є її невід`ємною та чинною частиною та мають однакову з нею юридичну силу, тому підлягають застосуванню, а тому норма «але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом на 1 січня календарного року» підлягає застосуванню до спірних правовідносин. Отже, при проведенні розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням позивача слід виходити із розрахункової величини - 50 % розміру мінімальної заробітної плати, адже урядом у примітках до додатку 1 та додатку 14 застосовано словесну конструкцію «але не менше 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року». Таким чином, відповідачем при складанні довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку його пенсії було порушено норми Постанови № 704, що призвело до неправильного визначення відповідної грошової суми.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства, а висновки суду є законними та обґрунтованими.

Згідно з п.3 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши, суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 звільнений 06 жовтня 1999 року із посади начальника загону установи ОП 317/16 УМВС України в Полтавській області зі спеціальним званням «майор внутрішньої служби», що підтверджується записами у послужному списку ОСОБА_1 /а.с.81-91/, матеріалами його пенсійної справи /а.с. 41-42, 46, 55, 60-62/ та не заперечується сторонами.

ОСОБА_1 отримує пенсію за вислугу років, яка призначена відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" /а.с. 4, 41-62/.

Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції 02 квітня 2018 року складено та направлено до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області для перерахунку пенсії ОСОБА_1 довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, № 5026 /а.с.76/, в якій зазначено, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" розмір посадового окладу, окладу за спеціальним званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною посадою, за нормами, чинними станом на 01 березня 2018 року, за посадою начальника загону уст. ОП 317/16 УМВС України в Полтавській області становлять: посадовий оклад - 4790,00 грн; оклад за спеціальним званням майор внутрішньої служби - 1340,00 грн; надбавка за вислугу років (45%) - 2758,50 грн; всього - 8888,50 грн.

ОСОБА_1 звернувся до Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції із заявою від 29 травня 2020 року /а.с.92/, в якій просив оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області нову довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 01 березня 2018 року для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи із показника 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, як це передбачено примітками 1 до додатків 1 та 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

Листом Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції № 22-71/43/43/8-20 від 15 червня 2020 року /а.с.93-95/ повідомлено ОСОБА_1 про те, що в довідці про розміри грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, №5026 від 02 квітня 2018 року, що сформована Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції, відповідно до положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21 лютого 2018 року) та додатків 8 та 14 до вказаної постанови, наказу Міністерства юстиції України №685/5 від 13 березня 2018 року, правомірно застосовано тарифний коефіцієнт посадового окладу 2,72 відповідно до 22 тарифного розряду за відповідною прирівняною посадою, із якої було його звільнено, а також тарифний коефіцієнт окладу за спеціальним званням «майор внутрішньої служби» - 0,76, а тому підстави для виготовлення нової довідки відсутні.

Позивач не погоджується із доводами, наведеними відповідачем у листі, а тому звернувся до суду із цим адміністративним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції правомірно сформовано довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, №5026 від 02 квітня 2018 року на ім`я ОСОБА_1 відповідно до положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21 лютого 2018 року) та додатків 8 та 14 до вказаної постанови, наказу Міністерства юстиції України №685/5 від 13 березня 2018 року, із застосуванням тарифного коефіцієнту посадового окладу 2,72 відповідно до 22 тарифного розряду за відповідною прирівняною посадою, із якої було звільнено позивача, а також тарифного коефіцієнту окладу за спеціальним званням «майор внутрішньої служби» - 0,76, без врахування положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови №704 щодо застосування показника 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

В силу ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст.46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробітті з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 № 2011-ХІІ визначені основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлено єдину систему їх соціального захисту, гарантовано військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та врегульовано відносини у цій галузі.

Згідно з ч.1 ст.15 ЗУ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-ХІІ.

Преамбулою ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" передбачено, що держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.

Як передбачено ст.1-1 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" законодавство про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, базується на Конституції України і складається з цього Закону, Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" та інших нормативно-правових актів України, прийнятих відповідно до цих законів.

Зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону та Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування".

Згідно з ч.18 ст.43 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.

Перерахунок пенсій, призначених особам, які мають право на пенсію за цим Законом, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Відповідно до ч.2, 3 ст.51 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Як передбачено ч.1, 2 ст.63 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" перерахунок раніше призначених пенсій особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

В свою чергу у відповідності до ч.4 ст.63 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" від 21 лютого 2018 року № 103 /далі - Постанова № 103 (у відповідних редакціях)/ постановлено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (надалі - Закон) до 01 березня 2018 року (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 01 березня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

Так, 30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" /далі Постанова №704/, якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, зокрема затверджено: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби згідно з додатком 8; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Вказана Постанова № 704 набрала чинності з 01 березня 2018 року.

Отже, набрання чинності Постановою № 704, якою було змінено (збільшено) грошове забезпечення відповідної категорії осіб, у розумінні вимог частини другої статті 51 Закону № 2262-XII, стало підставою для виготовлення відповідної довідки про розмір грошового забезпечення позивача та слугувало обставиною, яка зумовила зміну розміру пенсії позивача, призначеної на підставі цього Закону.

Таким чином, з 01 січня 2018 року позивач набув право на підвищення пенсії, виходячи із грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення із служби, виходячи із грошового забезпечення, визначеного станом на 01 березня 2018 року Постановою № 704.

Відповідно до пунктів 1, 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 /далі - Порядок № 45 (у відповідній редакції)/ пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС (далі державні органи).

Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Пунктом 3 Порядку № 45 визначено, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Абзацом 1 пункту 5 Порядку № 45 унормовано, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому згідно з пунктом 6 Порядку № 45 відповідною вважається посада, яка за класифікаційними характеристиками, зокрема назвою, розміром посадового окладу, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу (організації, установи, військової частини тощо) прирівнюється до посади, з якої особа була звільнена.

Пунктом 2 Постанови №704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції, чинній на момент її прийняття) було передбачено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Приміткою 1 до додатку 1 до Постанови № 704 передбачено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Відповідно до примітки до Додатку 14 до Постанови № 704 оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Разом із тим, 21 лютого 2018 року постановою Кабінету Міністрів України № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" до Постанови № 704 внесено зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 викладено у новій редакції: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14".

Згідно з частинами першою та другою статті 49 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти, постанови і розпорядження. Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 затверджено Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.

У пунктах 6, 11, 14, 15 цих Правил зазначено, що проект постанови Кабінету Міністрів України готується, зокрема, у разі затвердження положення або іншого нормативно-правового акта.

Проект постанови складається з назви, вступної та постановляючої частини і у разі потреби додатків.

Постановляюча частина постанови повинна містити: нормативні положення; конкретні доручення суб`єктам суспільних відносин у відповідній сфері; умови та порядок дії інших постанов (окремих норм); посилання на додатки (у разі їх наявності); норми, пов`язані з набранням чинності постановою (окремими нормами). У разі потреби визначаються орган (органи) виконавчої влади або посадова особа (особи), що здійснюють контроль за виконанням постанови.

Структурно постановляюча частина постанови викладається у такій послідовності: пункти, що містять нормативні положення; пункти, що стосуються внесення змін до постанов (розпоряджень) або визнання їх (окремих норм) такими, що втратили чинність; пункти, що містять окремі доручення; пункт, що стосується визначення дати набрання чинності постановою.

У пункті 20 Правил наведені вимоги, які встановлюються до змісту проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою.

Згідно з абзацом 7 підпункту 2 пункту 20 Правил в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

Підпунктом 6 пункту 20 Правил передбачено, що додатки до проекту документа повинні містити перелік елементів, включення яких до тексту ускладнило б його сприйняття. Додатки позначаються цифрами.

У відповідності до пункту 24 Правил метою підготовки проекту акта про внесення змін до актів Кабінету Міністрів України є їх приведення у відповідність з прийнятими законами, актами Президента України, а також забезпечення взаємоузгодження норм окремих актів Кабінету Міністрів України.

Як передбачено пунктом 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2005 року за № 381/10661, включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

Суд зауважує, що Постанова № 704 є підзаконним нормативно-правовим актом, яким Кабінет Міністрів України відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" встановив види та розміри грошового забезпечення військовослужбовців, осіб радового і начальницького складу та деяких інших осіб.

Як вбачається зі структури Постанови № 704, пунктом 1 її постановляючої частини затверджені нормативні акти, зокрема тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу (Додаток 1), схема тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу (Додаток 14).

У пункті 4 постановляючої частини Постанови № 704, в якій містяться нормативні положення, наведений порядок визначення розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців та осіб рядового та начальницького складу.

Відповідно до норми пункту 4 Постанови № 704 на час прийняття цієї постанови було передбачено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Додатки 1 та 14 до Постанови № 704, в яких у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти, мають примітки пояснюючого характеру. Зокрема, у цих примітках наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.

Постановою № 103 до пункту 4 Постанови № 704 внесено зміни, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01 січня 2018 року, та вилучено умову, що такий розрахунок повинен проводиться виходячи із 50% розміру мінімальної зарплати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Проте, зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови №704 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж постанови.

Оскільки Додатки 1 і 14 до Постанови № 704 затверджені 30 серпня 2017 року, а пункт 4 цієї ж постанови змінено 21 лютого 2018 року на підставі Постанови № 103, то пріоритетним в цьому випадку є положення саме пункту 4 Постанови № 704.

Пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06 грудня 2016 року № 1774-VIII, який набрав чинності 01 січня 2017 року, установлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Тож згідно з Постановою № 704 (в редакції Постанови № 103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня 2018 року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Такі ж правила діють при визначенні грошового забезпечення для перерахунку пенсій.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність доводів позивача щодо необхідності застосування при обчисленні окладів такої розрахункової величини як мінімальна заробітна плата.

Як вбачається з матеріалів справи, позивача звільнено з посади начальника загону установи ОП 317/16 УМВС України в Полтавській області зі спеціальним званням "майор внутрішньої служби", яка згідно із кваліфікаційними вимогами та посадовими обов`язками прирівнюється до посади начальника відділення соціально-психологічної служби установи виконання покарань.

На підставі Указу Державного департаменту України з питань виконання покарань №165 від 29 листопада 1999 року установі ОП 317/29 змінено назву на «Крюківська виправна колонія (№29) Управління Державного департаменту України з питань виконання покарань у Полтавській області».

У додатку 8 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 наведено Схему тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби, згідно якої посада «Начальник відділення соціально-психологічної служби установи виконання покарань, слідчі ізолятори» має тарифний розряд 22-23.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням позивача для здійснення відповідного перерахунку пенсії з огляду на посаду, із якої його було звільнено, повинно здійснюватися, виходячи із схеми тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби згідно з додатком 8 до Постанови №704, та схеми тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14 до Постанови №704, а тому суд відхиляє як помилкове та безпідставне твердження позивача про те, що положення тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1 поширюються на спірні правовідносини.

У виданій на ім`я позивача довідці про розміри грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції № 5026 від 02 квітня 2018 року зазначено, що розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії позивача, становить: посадовий оклад - 4790,00 грн, оклад за військовим званням - 1340,00 грн., процентна надбавка за вислугу років (45%) - 2758,50 грн, всього 8888,50 грн. Вказані розміри розраховано відповідачем з урахуванням тарифного розряду 22, який у свою чергу відповідає тарифному коефіцієнту 2,72, а також тарифного коефіцієнту окладу за спеціальним званням "майор внутрішньої служби" - 0,76.

Наказом Міністерства юстиції України від 13 березня 2018 року № 685/5 «Про затвердження схем тарифних розрядів за посадами осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 березня 2018 року за № 289/31741 /далі - Наказ Міністерства юстиції України № 685/5 /, затверджено Схему тарифних розрядів за посадами осіб начальницького складу установ виконання покарань та державних підприємств, слідчих ізоляторів, згідно якої тарифний розряд за посадою «Начальник відділення соціально-психологічної служби» при плановому наповненні установи виконання покарань, слідчого ізолятору до 500 осіб становить 22, від 501 до 1000 осіб 22, від 1001 до 1500 осіб 22, понад 1500 осіб 22.

Наказом Міністерства юстиції України № 685/5 також затверджено Тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів осіб рядового і начальницького складу, згідно якої тарифному розряду 22 відповідає тарифний коефіцієнт 2,72.

Відповідно до примітки до вказаної Тарифної сітки посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Цей Наказ Міністерства юстиції України № 685/5 набирає чинності з дня його офіційного опублікування та застосовується з 01 березня 2018 року.

Відтак, при виготовленні довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, № 5026 від 02 квітня 2018 року відповідачем при визначенні посадового окладу позивача правомірно застосовано тарифний розряд 22, який у свою чергу відповідає тарифному коефіцієнту - 2,72.

У додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 наведено схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу, згідно якої для військового (спеціального) звання «майор внутрішньої служби» встановлюється тарифний коефіцієнт 0,76.

Таким чином, при виготовленні довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, № 5026 від 02 квітня 2018 року відповідачем при визначенні окладу за військовим (спеціальним) званням «майор внутрішньої служби» правомірно застосовано тарифний коефіцієнт - 0,76.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що Північно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції правомірно сформовано довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, №5026 від 02 квітня 2018 року на ім`я ОСОБА_1 відповідно до положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21 лютого 2018 року) та додатків 8 та 14 до вказаної постанови, наказу Міністерства юстиції України №685/5 від 13 березня 2018 року, із застосуванням тарифного коефіцієнту посадового окладу 2,72 відповідно до 22 тарифного розряду за відповідною прирівняною посадою, із якої було звільнено позивача, а також тарифного коефіцієнту окладу за спеціальним званням «майор внутрішньої служби» - 0,76, без врахування положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови №704 щодо застосування показника 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року.

Посилання позивача на рішення судів апеляційної інстанції не можуть бути прийняті до уваги, оскільки згідно положень ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права мають враховуватись виключно висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, щодо відмови у задоволенні позовних вимог.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2020 року по справі№440/3413/20 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2020 по справі № 440/3413/20 залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.М. Ральченко Г.Є. Бершов