Справа № 120/5823/20-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2020-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

13 листопада 2020 р. Справа № 120/5823/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарства, енергетики та інфра-структури Вінницької обласної державної адміністрації, Вінницької обласної державної адміністрації, Голови комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарств, енергетики та інфраструктури Вінницької обласної державної адміністрації Мизюка Віталія Ілліча про визнання протиправним та скасування наказу,-

в с т а н о в и в :

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарства, енергетики та інфра-структури Вінницької обласної державної адміністрації, Вінницької обласної державної адміністрації, Голови комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарств, енергетики та інфраструктури Вінницької обласної державної адміністрації Мизюка Віталія Ілліча про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвалою суду від 26.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку;

- обґрунтування яким чином оскаржуваний наказ голови комісії з ліквідації Департаменту від 23 березня 2020 року №11-о порушує її права, свободи, інтереси.

05.11.2020 року позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

У даній заяві позивач просить поновити пропущений процесуальний строк звернення до суду посилаючись на запровадження карантинних заходів відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19".

Розгляд даної заяви здійснюється 13 листопада 2020 року, виходячи із терміну перебування головуючого судді на самоізоляції в період з 03.11.2020 року по 12.11.2020 року (включно).

Визначаючись щодо наявності підстав для поновлення строку звернення до суду, суд виходить із наступного.

Положеннями частини 5 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 частини 1 статті 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В даному ж випадку, як слідує із змісту позовної заяви, позивач на час прийняття спірного наказу проходила службу на посаді заступника начальника управління розвитку територій та енергоменеджменту - начальника відділу розвитку територій Департаменту житлово-комунального господарства, енергетики та інфраструктури Вінницької облдержадміністрації, яка в розумінні положень пункту 17 частини 1 статті 4 КАС України є публічною службою.

Предметом спору у цій справі є наказ голови комісії з ліквідації Департаменту від 23 березня 2020 року №11-о про попередження працівників Департаменту про вивільнення.

До суду із позовною заявою позивач звернулась 20.10.2020 року, тобто з пропуском строку визначеного частиною 5 статті 122 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У заяві про усунення недоліків позовної заяви позивач вказує, що відповідно до пункту 3 Розділу VI КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку на подання позовної заяви можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позовної заяви.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку на подання позовної заяви з поважних причин.

Суд звертає увагу на те, що 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 731-IX від 18 червня 2020 року (далі - Закон № 731-IX), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 731-IX передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Ураховуючи те, що Закон №731-IX набрав чинності 17 липня 2020 року, граничний строк на оскарження наказу голови комісії з ліквідації Департаменту від 23 березня 2020 року №11-о про попередження працівників Департаменту про вивільнення сплинув 06 серпня 2020 року, натомість позовна заява надійшла до суду лише 20 жовтня 2020 року, тобто з пропуском встановленого для цього строку.

Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Таким чином, строк звернення до суду, який закінчився у період дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України та під час дії пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України поновлюється лише за наявності двох умов: 1) якщо причини його пропуску є поважними; 2) такі причини є такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При цьому граматичне тлумачення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що наявність сполучника "і" вказує на обов`язкову наявність двох вищенаведених умов.

Тобто, виходячи з наведених законодавчих приписів сам факт встановлення карантину не може слугувати причиною для поновлення процесуального строку звернення до суду, а можливість поновлення процесуального строку визначається у взаємозв`язку зі встановленням поважності причин пропуску строку та їх зумовленості обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Критеріями оцінки причин поважності пропуску строку звернення до суду є: 1) обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк (є причиною); 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла або тривала протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Позивач зазначає, що перебіг строку на звернення із позовом співпав із дією карантинних обмежень, які значно сповільнювали соціальні комунікації необхідні для підготовки позовної заяви: функціонування транспорту, заборона прийому громадян адвокатами, доступ до відповідних офіційних установ. Крім того, карантинні обмеження вимагали додаткових зусиль по організації побуту та повсякденного життя сім`ї, зокрема забезпеченню вивчення шкільної програми двох неповнолітніх дітей, які знаходились в режимі дистанційного навчання.

Суд критично оцінює такі доводи позивача, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Вінниця). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні.

На переконання суду, наведені позивачем обставини не є об`єктивними, тобто такими, що не залежали від волі позивача, обставинами, які б доводили поважність причин пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

Інших доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з позовом неповажними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 КАС України.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, окремою підставою для повернення позовної заяви є те, що вимога ухвали суду від 26.10.2020 року щодо обґрунтування яким чином оскаржуваний наказ голови комісії з ліквідації Департаменту від 23 березня 2020 року №11-о порушує її права, свободи, інтереси, позивачем не виконана, а відтак, недоліки позовної заяви в повній мірі усунені не були.

З огляду на вищевикладене, слід констатувати, що вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху залишились не виконаними, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно частини 6 статті 169 КАС України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що строк звернення до суду пропущено та вимоги ухвали суду від 26 жовтня 2020 року залишились не виконаними, недоліки позовної заяви у встановлений строк не усунуті, позовна заява ОСОБА_1 разом із усіма доданими до неї документами підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.4, 44, 122, 123, 169 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарства, енергетики та інфра-структури Вінницької обласної державної адміністрації, Вінницької обласної державної адміністрації, Голови комісії з ліквідації Департаменту житлово-комунального господарств, енергетики та інфраструктури Вінницької обласної державної адміністрації Мизюка Віталія Ілліча про визнання протиправним та скасування наказу дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович