Справа № 640/2761/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2761/19
У Х В А Л А

11 листопада 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Карпушової О.В., Єгорової Н.М., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації в АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2019 року залишено без руху у зв`язку з пропуском строку апеляційного оскарження.

Вказану ухвалу отримано скаржником 30.10.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У межах встановленого законом строку скаржник подав до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку апеляційного оскарження з підстав отримання копії оскаржуваного рішення 13.10.2020 та пославшись на відповідну практику Верховного Суду вказав, що відлік строку апеляційного оскарження не пов`язаний із опублікуванням судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Колегія суддів не заперечує таких доводів скаржника та вказує, що факт опублікування судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень не сам по собі не впливає на строки апеляційного оскарження та право особи на їх поновлення.

Водночас, як вбачається з ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, обставини опублікування оскаржуваного рішення безпосередньо взаємопов`язані із відсутністю з боку позивача будь-яких активних дій протягом значного періоду часу, які б свідчили про його зацікавленість ходом та результатом судового розгляду його справи у суді першої інстанції.

Так, колегія суддів зазначає, що згідно з усталеною практикою, викладеною в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Устименко проти України» від 29.10.2015 ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (пункт 42 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Також, колегія суддів відзначає, що відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

У свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Як вказано в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, ні позивач, ні його представник з дня подання позову та отримання 28.02.2019 ухвали про відкриття провадження, до 09.10.2020 не вживали будь-яких дій щодо отримання інформації про хід та результати розгляду справи.

Позивач ні в апеляційній скарзі, ні в поданій заяві про поновлення строку не навів жодних вагомих і переконливих доводів, підтверджених доказами, про те, що він об`єктивно був позбавлений можливості у межах розумного інтервалу часу дізнатися про стан відомого йому судового провадження і вжити відповідних заходів для забезпечення своєчасної реалізації наявного у нього права на апеляційний перегляд справи.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що скаржником не наведено поважних причин, які б свідчили про наявність об`єктивних перешкод ініціювання апеляційного перегляду оскаржуваного рішення у даній справі.

Подібну позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 29.07.2020 по справі № 806/5231/15.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись статтями 34, 169, 248, 256, 298, 299 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2019 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя О.В. Карпушова

Суддя Н.М. Єгорова