Справа № 320/11509/20
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2020 року № 320/11509/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фастівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

до суду звернувся ОСОБА_1 з вимогами про визнання протиправними дії заступника начальника Фастівського МР ВДВС Центрального МРУ Міністерства юстиції (м. Києва) Маліцької М.А. про накладення арешту на грошові кошти, що містяться на всіх його рахунках; зобов`язання заступника начальника Фастівського МР ВДВС Центрального МРУ Міністерства юстиції (м. Київ) Маліцьку М.А. винести постанову та скасувати арешт рахунку №11А9028724 в ТВБВ № 10026/0167 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», який відкрито для отримання заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши зміст поданої заяви та приєднаних до неї документів, суд вважає за необхідне залишити її без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання позову у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи із зазначенням у ній: належного відповідача у справі або викладення вимог до Фастівського МРВ ДВС з зазначенням ЄДРПОУ/РНОКПП відповідача; викладення обставин, якими обґрунтовується позов, зокрема, але не виключно, обставини здійснення 15.05.2020 виконавчого напису приватним нотаруісом Бойко О.В. про стягнення з позивача на користь кредитної спілки «Кредит-Експерт» коштів на загальну суму 85811,54 грн.; обставини добровільного невиконання кредитного договору та виконавчого напису;зазначення підстав для визнання протиправними дій заступника начальника відповідача щодо застосування заходів примусового виконання рішення; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, діями відповідача із розкриттям змісту порушених прав; зазначення місцезнаходження копій документів, долучених до справи та подання їх засвідченими відповідно до закону; подання документу про сплату судового збору у розмірі 2522,20 грн.; надання копій усіх документів, доданих до позовної заяви, завіреної належним чином.

Також, відповідно до ч.3 ст. 161 КАСУ, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, вбачається, що позивачем не сплачений судовий збір.

Ставки судового збору визначені Законом України "Про судовий збір". Згідно ч.2 ст. 4 цього Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог, судовий збір сплачується за кожну вимогу згідно ч.3 ст. 6 Закону.

Оскільки у позовній заяві міститься фактично три вимоги, позивачеві необхідно сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру у розмірі 2522,20 грн. та, надати суду оригінал квитанції.

Крім того, як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 просить визнати протиправними дії відповідача про накладення арешту на належні йому грошові кошти, які містяться на всіх рахунках на його ім`я, тобто фактично йдеться про скасування постанови від 09.06.2020, з огляду на що, суд звертає увагу, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Тобто, статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З наведених положень Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Зі змісту позовної заяви вбачається, що про існування оскаржуваної постанови про Фастівського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України позивач дізнався в серпні 2020 року, під час здійснення операції з грошовими коштами з належного йому розрахункового рахунку, і останньому стало відомо що його рахунки були заблоковані.З вказаною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 11.11.2020.

При цьому, зважаючи на ту обставину, що оскаржувана постанова була прийнята уповноваженою особою виконавчої служби в червні 2020, позивач в заяві про поновлення строку ніяк не обґрунтовує поважність причин пропуску строку, а саме що заважало йому звернутись до суду на п`яти місяців щодо оскарження вказаної постанови, зважаючи на той факт, що дана категорія справ має встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Таким чином, з аналізу вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивачем було пропущено передбачений Кодексом адміністративного судочинства України строк на звернення до суду з даною позовною заявою.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або направлення адвокатом запитів до відповідних органів з метою виконання укладеного між позивачем та адвокатом договору про надання правової допомоги не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, суд зазначає, що строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

У відповідності до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, суд звертає увагу, що при визначенні наслідків пропущення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою застосовуються правила частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України та не можуть застосовуватись правила статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, якими врегульовано питання поновлення, продовження або відмови в такому поновленні чи продовженні процесуального строку саме щодо вчинення окремої процесуальної дії.

Таким чином, позивачеві необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази, якими підтверджена поважність причин пропуску процесуального строку.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Фастівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної у хвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.