Справа № 400/4459/20
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2020-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

13 листопада 2020 р.м.ОдесаСправа № 400/4459/20

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шляхтицького О.І.

суддів: Домусчі С.Д. , Семенюка Г.В.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 по справі № 400/4459/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України про визнання бездіяльності протиправною, -

В С Т А Н О В И В :

Миколаївський окружний адміністративний суд ухвалою від 19 жовтня 2020 року по справі № 400/4459/20 повернув позовну заяву ОСОБА_1 .

На зазначене судове рішення суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Водночас, разом з апеляційною скаргою заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В клопотанні апелянт посилається на відсутність коштів для сплати судового збору та надав витяг від 15.05.2020 відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків 2019 року.

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» передбачено, що розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас, наведені правові норми дають підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин.

При цьому, в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Так, згідно частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналізуючи норми статті 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд дійшов висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є відповідний майновий стан заявника при одночасному дотриманні умов, визначених у частині 1 статті Закону України «Про судовий збір».

Поряд з цим, колегія суддів зазначає, що сама лише наявність умов, визначених цією статтею, не є безумовною підставою для звільнення заявника від сплати судового збору, у разі, якщо він не підтвердить належними та допустимими доказами своє скрутне матеріальне становище, яке не дозволяє йому сплатити судовий збір, або якщо його сплата призведе до погіршення майнового стану сторони.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постановах від 22 листопада 2018 року у справі № 142/334/18, від 06 березня 2019 року у справі № 815/5818/16, від 16 травня 2019 року у справі № 591/1484/17 та від 31 липня 2019 року у справі № 821/1896/15-а.

Так, на підтвердження матеріального стану ОСОБА_1 , було надано витяг від 15.05.2020 відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків 2019 року, тобто надано відомості про його дохід за попередній календарний рік.

З наданих ОСОБА_1 відомостей вбачається, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній рік.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Апеляційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам ст. 296 КАС України та подана з дотриманням строків передбачених ст.295 КАС України.

Відповідно частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

З огляду на зазначене, перешкоди для прийняття апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження П`ятим апеляційним адміністративним судом відсутні.

Відповідно частини 3 статті 296 КАС України, апеляційна скарга може містити клопотання особи про розгляд справи за її участі. За відсутності такого клопотання вважається, що особа не бажає брати участі у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

Згідно частин 1, 3 статті 304 КАС України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. У відзиві на апеляційну скаргу може міститися клопотання особи про розгляд справи за її участі.

Відповідно до частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом частини 1 статті 310 КАС України апеляційний розгляд здійснюється колегією суддів у складі трьох суддів за правилами розгляду справи судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

За правилами пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Керуючись статтями 296, 300, 301, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 по справі № 400/4459/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України про визнання бездіяльності протиправною.

Запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати до П`ятого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу у строк протягом 7 днів з моменту отримання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження.

У разі бажання надавати заяви, пояснення, тощо через електронну пошту суду , запропонувати учасникам справи звернутися до суду з відповідним клопотанням.

Надіслати особам, які беруть участь у справі, копії ухвали про відкриття апеляційного провадження та копії апеляційної скарги.

Явка сторін не є обов`язковою і не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Шляхтицький О.І.
Судді Домусчі С.Д. Семенюк Г.В.