Справа № 380/2250/20
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/2250/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року зал судових засідань № 11

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Ходаня Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом акціонерного товариства Українська залізниця в особі відокремленого підрозділу товариства філії Стрийський вагоноремонтний завод до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування вимог,-

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява акціонерного товариства Українська залізниця в особі відокремленого підрозділу товариства філії Стрийський вагоноремонтний завод , місцезнаходження: 82405, Львівська обл., м. Стрий, вул. Зубенка, 2 (далі позивач) до Західного офісу Держаудитслужби , місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул.Костюшка, 8 (далі відповідач), в якому позивач просить визнати протиправними та скасувати вимоги Державної аудиторської служби України, викладені у висновку від 26.02.2020 за результатами моніторингу закупівлі згідно з оголошенням №UA-2018-06-27-000824-b від 27.06.2018.

Ухвалою від 23.03.2020 суддя прийняв позовну заяву до розгляду й відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 14.09.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновки відповідача про допущені позивачем під час проведення закупівлі порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі» є необґрунтованими. Позивач не вправі вимагати надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, оскільки така інформація міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Позивач вважає, що остаточний варіант тендерної пропозиції розміщений після проведення аукціону не є складовою тендерної пропозиції, вимоги до якої визначені частиною першою статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі». Крім цього, дія договору закінчилась 31.03.2019, а отже строк публікації звіту про виконання договору припадав на 01.04.2019, 02.04.2019, 03.04.2019. Згідно з договором поставки №СВРЗ-03-22-18-55/10 від 30.07.2018 станом на 01.04.2019, 02.04.2019, 03.04.2019 оплата отриманих товарів не проводилась, а тому у звіті про виконання договору сума виконаних оплат вказана « 0».

10.04.2020 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечив. Відзив обґрунтований тим, що станом на час прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі замовник не оприлюднив звіт про виконання договору. Не відповідає дійсності посилання позивача на оприлюднення такого звіту. До того ж, перебування закупівлі у статусі «завершена» ще не свідчить про виконання договору, укладеного за результатами такої закупівлі, чи про закінчення строку дії договору чи формування і опублікування звіту про виконання договору про закупівлю. Представник відповідача вважає, що наявність відповідних відкритих (загальнодоступних) відомостей свідчить лише про відсутність потреби у документальному підтвердженні відповідної інформації та можливість її подання виключно в довільній формі. Однак, вимог про надання такої інформації в довільній формі тендерна документація не містить. Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено можливості подання учасником остаточної тендерної пропозиції після її оцінки системою та розгляду замовником, що свідчить про порушення позивачем статей 25, 28 вказаного закону. Крім цього, позивач також порушив вимоги абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки на час проведення моніторингу звіт про виконання договору про закупівлю не опубліковано.

У судове засідання позивач явку представника не забезпечив, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду. Подав до суду клопотання про розгляд справи без участі його представника.

У судове засідання відповідач явку представника не забезпечив, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду. Клопотань про розгляд справи без участі його представника до суду не надходило.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

27.06.2018 позивач оголосив про проведення процедури закупівлі ID: UA-2018-06-27-000824-b (предмет закупівлі ДК 021:2015:14620000-3 Сплави. Швелер).

Відповідач у зв`язку з інформацією, отриманою від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 Закону України «Про публічні закупівлі» прийняв наказ від 17.02.2020 № 34 про початок моніторингу закупівлі ID: UA-2018-06-27-000824-b (замовник філія Стрийський вагоноремонтний завод акціонерного товариства Українська залізниця; предмет закупівлі ДК 021:2015:14620000-3 Сплави. Швелер).

За результатами проведеного моніторингу відповідач склав висновок від 26.02.2020 №86 про результати моніторингу закупівлі № UA-2018-06-27-000824-b.

У вказаному висновку встановлено порушення позивачем: частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (у Додатку № 5 до тендерної документації не встановлено вимогу щодо надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі»; у Додатку № 6 до тендерної документації встановлено вимогу щодо надання переможцем торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 2 частини першої статті 17 Закону, яка міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним); статей 25, 28 Закону України «Про публічні закупівлі» (включено неправомірну умову, а саме після завершення електронного аукціону учасник повинен завантажити у сканованому вигляді остаточний варіант тендерної пропозиції з інформацією про ціну пропозиції за одиницю по кожній позиції предмета закупівлі упродовж одного робочого дня (з часу завершення аукціону); абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» (не оприлюднено звіт про виконання договору поставки від 30.07.2018 №СВРЗ-О3-22-18-55/Ю).

У зв`язку з цим, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, в тому числі шляхом опублікування звіту про виконання договору та недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Вважаючи вимоги Державної аудиторської служби України, викладені у висновку від 26.02.2020 №86 протиправними, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі Закон України № 2939-XII).

Стаття 1 Закону України № 2939-XII встановлює, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, вказаним Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 Закону України № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Водночас, пунктом 7 Положення визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Згідно з частиною першою статті 5 Закону України № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до частини першої статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 № 922-VIII (у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі Закон України "Про публічні закупівлі") моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 вказаного Закону.

Частина шоста статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлює, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини сьомої статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Як встановив суд, відповідач провів моніторинг закупівлі ID: UA-2018-06-27-000824-b (замовник філія Стрийський вагоноремонтний завод акціонерного товариства Українська залізниця; предмет закупівлі ДК 021:2015:14620000-3 Сплави. Швелер).

За результатами проведеного моніторингу відповідач склав висновок від 26.02.2020 №86 про результати моніторингу закупівлі № UA-2018-06-27-000824-b, в якому встановив порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

З приводу порушення позивачем частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (у Додатку № 5 до тендерної документації не встановлено вимогу щодо надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі»), суд зазначає таке.

У пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» вказано, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

У частині третій статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій вказаної статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою вказаної статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої зазначеної статті. Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої вказаної статті. Уповноважений орган щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статею 17 вказаного Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до понятійного апарату Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 №755-IV (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі Закон України № 755-IV) Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

У частині першій статті 7 Закону України № 755-IV встановлено, що Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно з пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України № 755-IV в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім громадських формувань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), дата народження, а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником (контролером). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про причину його відсутності. У разі якщо засновниками юридичної особи є виключно фізичні особи, які є бенефіціарними власниками (контролерами) юридичної особи, інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи не подається.

Крім того, частинами першою та другою статті 11 Закону України № 755-IV визначено, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, є відкритими і загальнодоступними (крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків та паспортних даних) та у випадках, передбачених вказаним Законом, за їх надання стягується плата. Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, надаються у вигляді безоплатного доступу через портал електронних сервісів.

Згідно з листом Міністерства юстиції України від 25.01.2017 № 2880/1060-0-26-17/8, відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є відкритими та загальнодоступними та надаються, зокрема, у вигляді безоплатного доступу через портал електронних сервісів до відомостей з ЄДР, які є актуальні на момент запиту.

Враховуючи наведене, суд вважає, що оскільки відомості передбачені пунктом 9 частини другої статті 17 Закону України 922-VIII містяться у відкритому реєстрі, доступ до якого є вільним, враховуючи приписи частини третьої статті 17 вказаного Закону, вимагання таких відомостей від учасників процедури закупівлі не є обов`язковим.

На переконання суду, що під час реалізації своїх повноважень відповідач фактично вдався до такого явища, як «правовий пуризм».

Так, загально прийнято розуміти пуризм як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 13.08.2020 у справі №640/4865/19.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відсутність порушення позивачем частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (не встановлення вимоги щодо надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі»), а тому вимоги оскарженого висновку щодо усунення вказаних порушень в цій частині є протиправними.

З приводу порушення позивачем частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (у Додатку № 6 до тендерної документації встановлено вимогу щодо надання переможцем торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 2 частини першої статті 17 Закону, яка міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним), суд зазначає таке.

Відповідно до пункті 2 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Суд повторно звертає увагу на абзац перший частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно з яким замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій вказаної статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою вказаної статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

На виконання абзацу четвертого частини четвертої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» листами № 3302-06/5397-06 від 17.02.2017 та № 3304-06/3584-06 від 29.01.2018 Уповноваженим органом (Мінекономрозвитку України) оприлюднено інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, у якій, зокрема, зазначено і про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. Так, на час проведення позивачем закупівлі повноваження щодо забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення здійснювалось Міністерством юстиції України. У зв`язку з набранням чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до публічної інформації у формі відкритих даних» від 09.04.2015 № 319-VШ Міністерство юстиції з 13.07.2015 запустило оновлений реєстр, усі дані якого, крім персональних, є повністю відкритими.

Також, у вищевказаній інформації зазначено, що оприлюдненню на офіційному веб-сайті підлягають відомості про всіх осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, щодо яких судами прийняті відповідні рішення, які набрали законної сили, а також відомості про накладення дисциплінарних стягнень за корупційні правопорушення.

Отже, на час проведення позивачем закупівлі забезпечено відкритий доступ до відповідних реєстрів міністерства юстиції, зокрема, до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, та надання відповідних електронних сервісів.

Враховуючи наведене, суд вважає, що оскільки відомості передбачені пунктом 2 частини другої статті 17 Закону 922-VIII містяться у відкритому реєстрі, доступ до якого є вільним, вимагання таких відомостей від учасників процедури закупівлі не передбачено приписами частини третьої статті 17 вказаного Закону.

Таким чином, суд погоджується із аргументами відповідача про порушення позивачем частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (встановлення вимоги щодо надання переможцем торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 2 частини першої статті 17 Закону, яка міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним), а тому оскаржений висновок в частині вимог про усунення вказаних порушень є правомірним.

З приводу порушення позивачем статей 25, 28 Закону України «Про публічні закупівлі» (включено неправомірну умову, а саме після завершення електронного аукціону учасник повинен завантажити у сканованому вигляді остаточний варіант тендерної пропозиції з інформацією про ціну пропозиції за одиницю по кожній позиції предмета закупівлі упродовж одного робочого дня (з часу завершення аукціону), суд вказує таке.

З частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що в оголошенні про проведення процедури відкритих торгів обов`язково зазначається, зокрема, кінцевий строк подання тендерних пропозицій.

Стаття 25 Закону України «Про публічні закупівлі» регламентує порядок подання тендерних пропозицій.

Так, відповідно до частини першої вказаної статті тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 вказаного Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі. Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах. Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Частина третя статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» визначає, що тендерні пропозиції, отримані електронною системою закупівель після закінчення строку їх подання, не приймаються та автоматично повертаються учасникам, які їх подали.

Згідно з абзацом першим частини четвертої статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерні пропозиції залишаються дійсними протягом зазначеного в тендерній документації строку. До закінчення цього строку замовник має право вимагати від учасників продовження строку дії тендерних пропозицій.

Учасник має право внести зміни або відкликати свою тендерну пропозицію до закінчення строку її подання без втрати свого забезпечення тендерної пропозиції. Такі зміни або заява про відкликання тендерної пропозиції враховуються у разі, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення строку подання тендерних пропозицій (частина п`ята статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до абзацу четвертого частини п`ятої статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник та учасники не можуть ініціювати будь-які переговори з питань внесення змін до змісту або ціни поданої тендерної пропозиції.

Тобто, після закінчення строку подання тендерних пропозицій, учасник позбавлений можливості подавати тендерну пропозицію, вносити до неї зміни або відкликати свою тендерну пропозицію.

У тендерній документації, а саме у пункті 3.2 розділу ІІІ позивач зазначив, що після завершення електронного аукціону учасник повинен завантажити у сканованому вигляді остаточний варіант тендерної пропозиції з інформацією про ціну пропозиції за одиницю по кожній позиції предмета закупівлі упродовж одного робочого дня (з часу завершення аукціону).

Таким чином, суд погоджується із аргументами відповідача про невідповідність вказаної умови тендерної документації вимогам статей 25, 28 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому оскаржений висновок в частині вимог про усунення вказаних порушень є правомірним.

З приводу порушення позивачем абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» (не оприлюднено звіт про виконання договору поставки від 30.07.2018 № СВРЗ-О3-22-18- 55/Ю).

Відповідно до абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та вказаним Законом, інформацію про закупівлю, а саме: звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання.

Згідно з пунктом 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку України від 18.03.2016 № 477 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за № 447/28577), розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом її внесення та заповнення в електронному вигляді через автоматизоване робоче місце замовника.

Суд встановив, що за результатами розгляду тендерної пропозиції позивач переможцем торгів визначив ТзОВ «СОТА УКРАЇНА», з яким 30.07.2018 уклав договір № CBP3-03-22- 18-55/Ю на суму 1044619,64 грн, а також додаткову угоду до такого договору від 29.12.2018 № 1 на суму 208104,12 грн.

Відповідач під час моніторингу встановив, що відповідно до опублікованих умов додаткової угоди до договору № CBP3-03-22- 18-55/Ю строк дії договору продовжено до 31.03.2019, кількість товару становить 51,570 т, сума договору - 1252723,76 грн.

Відповідно до оприлюднених в електронній системі закупівель інформації та документів по закупівлі UA-2018-06-27-000824-b строк дії договору № CBP3-03-22- 18-55/Ю не продовжувався після 31.03.2019 (відповідні додаткові угоди або повідомлення про внесення змін до договору щодо продовження строку дії договору не оприлюднено).

Відповідно до опублікованої 25.02.2020 позивачем відповіді (пояснення) на запит Західного офісу в електронній системі закупівель поставлено товару на суму 823567,98 грн, оплату замовником у повному обсязі. Крім цього, позивач вказав, що дія договору № CBP3-03-22- 18-55/Ю закінчилась 31.03.2020.

Суд також зазначає, що в опублікованій під час моніторингу (25.02.2020) інформації на запит Західного офісу позивач зазначив, що оплата за отриманий товар відбулась 08.08.2019 на суму 823567,98 грн, що також підтверджується платіжними дорученнями від 08.08.2019 №2063203 та №2063273 на загальну суму 823567,98 грн.

Тобто, ТзОВ «СОТА УКРАЇНА» за договором № CBP3-03-22- 18-55/Ю провело поставку товару, а позивач як замовник здійснив оплату 08.08.2019.

Проте, позивач не виконав вимог абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо оприлюднення звіту про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання, що підтверджується даними ІТС «ProZorro» та не спростовано позивачем. Відтак, суд вважає, що оскаржений висновок в частині вимог про усунення вказаних порушень є правомірним.

Враховуючи наведене, суд вважає, що вимоги Західного офісу Держаудитслужби, викладені у висновку від 26.02.2020 за результатами моніторингу закупівлі згідно з оголошенням №UA-2018-06-27-000824-b від 27.06.2018, що стосуються усунення позивачем порушень частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (не встановлення вимоги щодо надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі») є протиправними та підлягають скасуванню.

Разом з тим, решта вимог Західного офісу Держаудитслужби, викладені у висновку від 26.02.2020 за результатами моніторингу закупівлі згідно з оголошенням №UA-2018-06-27-000824-b від 27.06.2018 є такими, що винесені у відповідності до Закону України № 2939-XII та Закону України «Про публічні закупівлі», а тому є правомірними та не підлягають скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити частково.

Відповідно до статті 139 КАС України з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що становить 525,50 грн.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати вимоги Західного офісу Держаудитслужби, викладені у висновку від 26.02.2020 за результатами моніторингу закупівлі згідно з оголошенням №UA-2018-06-27-000824-b від 27.06.2018 в частині усунення акціонерним товариством Українська залізниця в особі відокремленого підрозділу товариства філії Стрийський вагоноремонтний завод порушень частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (не встановлення вимоги щодо надання учасником торгів інформації в довільній формі на підтвердження відсутності підстав, зазначених у пункті 9 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі»).

У задоволенні решти позовних вимог відмовити повністю.

Стягнути із Західного офісу Держаудитслужби , місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 8 за рахунок його бюджетних асигнувань на користь акціонерного товариства Українська залізниця в особі відокремленого підрозділу товариства філії Стрийський вагоноремонтний завод , місцезнаходження: 82405, Львівська обл., м. Стрий, вул. Зубенка, 2 судовий збір у розмірі 525 грн 50 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 12 листопада 2020 року.

Суддя А.Г. Гулик