Справа № 757/18087/18-а
Суддя: Григоренко І. В.
Дата ухвалення: 2018-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2018 року

Печерський районний суд м. Києва в складі:
головуючого: судді Кирилюк І.В.,
при секретарі:Петровій Ю.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Генеральний директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 (далі - позивач, Гендиректор ТОВ «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1) звернувся до Печерського районного суду м. Києва із скаргою до Державної екологічної інспекції України (далі - відповідач, Держекоінспекція України) на Постанову про накладення адміністративного стягнення № 2/4-1 від 04.04.2018 року, в якій просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 2/4-1 від 04.04.2018 року та закрити провадження по справі.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 18.04.2018 року скаргу Гендиректора ТОВ «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

01.06.2018 року на виконання ухвали суду позивачем усунуто недоліки та подано позовну заяву.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 04.04.2018 року Державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища Тхорик Валерій Іванович, розглянувши протокол про адміністративне правопорушення від 04.04.2018 року № ДЕІ 041, виніс Постанову про накладення адміністративного стягнення № 2/4-1 на Гендиректора ТОВ «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 , якою останньою визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та наклав на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 255,00 грн. Позивач вважає постанову про накладення адміністративного стягнення необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню. Так, 04.04.2018 року посадовими особами Держекоінспекції України та Держекоінспекції у м. Києві було здійснено виїзд на позапланову перевірку ТОВ «Євро-Реконструкція» з приводу виконання припису Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та припису Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року на підставі Направлення Держекоінспекції України від 04.04.2018 року № 5, однак позивачем було прийнято рішення про відмову від допуску перевіряючих, про що було складено відмову, що є невід`ємною частиною акту Держекоінспекції України про відмову у проведенні позапланової перевірки дотримання вимог правоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція». Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», перед початком здійснення позапланового заходу посадові особи зобов`язані пред`явити копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), однак перевіряючими такого погодження пред`явлено не було; направлення на проведення позапланової перевірки № 5 від 02.04.2018 року було видано Держекоінспекцією України, однак в направленні були зазначені посадові особи Держекоінспекції у м. Києві; проте наказу на утворення комісії з проведення позапланової перевірки, до якої залучено працівників Держекоінспекції у м. Києві, перевіряючими надано не було. У направленні на проведення перевірки № 5 від 02.04.2018 року зазначено 8 посадових осіб, проте на перевірку прибули лише 5, як наслідок позивачу не було пред`явлено службових посвідчень всіх 8 посадових осіб, що в силу положень п. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» є підставою для не допуску. Приписи № 2/3-1 від 05.01.2018 року та № 05/09п від 25.01.2018 року є предметом оскарження в Окружному адміністративному суді м. Києва, отже до набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва посадові особи не мали права перевіряти виконання зазначених приписів. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення суть адміністративного порушення викладено не чітко, що суперечить нормам КУпАП.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.06.2018 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами відкрито провадження в адміністративній справі за позовом Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч. 8 ст. 162 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Як визначено у ч. 2 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

03.07.2018 року на адресу суду надійшов відзив Держекоінспекції України на позовну заяву, в якому відповідач зазначає, що в порушення ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» позивачем вчинено перешкоджання у проведенні перевірки, однак, для проведення позапланових перевірок щодо виконання приписів дозвіл центрального органу виконавчої влади не потрібен; на підставі наказу № 49 від 02.04.2018 року було створено комісію по перевірці приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року, тому до перевірки були залучені посадові особи ДЕІ у м. Києві. Більш того, протокол про адміністративне правопорушення підписано позивачем без жодних зауважень, а подання позову до адміністративного суду не є підставою для недопуску до перевірки.

19.07.2018 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що в протоколі про адміністративне правопорушення суть адміністративного правопорушення викладена не чітко, а не надання зауважень до протоколу про адміністративне правопорушення не є визнанням вини. Крім того, перевіряючими не було надано наказу на утворення комісії по перевірці приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року, що є законною підставою для недопуску.

Повно та всебічно дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд вважає, що позов є необґрунтованим та не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що на підставі наказу № 49 від 02.04.2018 року, Держекоінспекцією України було видано направлення № 5 від 02.04.2018 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у частині виконання ТОВ «Євро-Реконструкція» приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року.

В направленні, зокрема, зазначено, що начальник відділу державного екологічного нагляду (контролю) водних екосистем та ресурсів Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Семенець А.М., головний спеціаліст відділу державного екологічного нагляду (контролю) атмосферного повітря Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Тхорик В.І., головний спеціаліст відділу інструментально-лабораторного нагляду (контролю) Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Раков В.І., головний спеціаліст відділу інструментально-лабораторного нагляду (контролю) Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Федорова Н.К., заступник начальника відділу екологічного контролю водних ресурсів та атмосферного повітря Держекоінспекції у м. Києві Жикевич Є.І., головний спеціаліст відділу екологічного контролю водних ресурсів та атмосферного повітря Держекоінспекції у м. Києві Коваленко Ю.М., заступник начальника відділу інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції у м. Києві Жмудь І.В., головний спеціаліст відділу інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції у м. Києві ОСОБА_2 направляються у термін з 04 по 12 квітня 2018 року для проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція» у частині виконання приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року.

04.04.2018 року ТОВ «Євро-Реконструкція» було оформлено письмову відмову від допуску до перевірки посадових осіб Держекоінспекції України та Держекоінспекції у м. Києві на проведення позапланової перевірки з приводу виконання приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року.

Відмова мотивована тим, що перевіряючими не надано, по-перше, копії погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), по-друге, наказу на утворення комісії з проведення позапланової перевірки, до якої залучено посадових осіб Держекоінспекції у м. Києві, а саме, на перевірку прибуло 5 посадових осіб, а не 8, як вказано у направленні, по-третє, ТОВ «Євро-Реконструкція» оскаржено приписи Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року в судовому порядку.

04.04.2018 року начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) водних екосистем та ресурсів Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Семенець А.М., головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) атмосферного повітря Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) Держекоінспекції України Тхориком В.І., заступником начальника відділу екологічного контролю водних ресурсів та атмосферного повітря Держекоінспекції у м. Києві Жикевичем Є.І., головним спеціалістом відділу екологічного контролю водних ресурсів та атмосферного повітря Держекоінспекції у м. Києві Коваленком Ю.М., заступником начальника відділу інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції у м. Києві Жмудь І.В. було складено Акт про відмову у проведенні позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція», в якому, зокрема, зазначено, що Генерального директора ТОВ «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 було ознайомлено з направленням Держекоінспекції України № 5 від 02.04.2018 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у частині виконання приписів ТОВ «Євро-Реконструкція» та пред`явлено посвідчення, що засвідчують особи перевіряючих; від отримання направлення керівник відмовився.

04.04.2018 року Держекоінспекцією України було складено протокол про адміністративне правопорушення № ДЕІ 041*, в якому зафіксовано, що ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КпАП, а саме: 04.04.2018 року о 9 год. 45 хв. вчинив перешкоджання виконанню обов`язків, покладених на посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, шляхом недопущення до проведення позапланової перевірки виконання приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 2/4-1 від 04.04.2018 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КпАП України, та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255,00 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 та ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877).

Відповідно до ст. 1 Закону № 877 (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону № 877, виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Підстави для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) зазначені в ч. 1 ст. 6 Закону № 877, згідно із якою такими підставами є:

- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу (дію другого речення абзацу п`ятого частини першої статті 6 призупинено на час дії мораторію на здійснення заходів державного нагляду (контролю) суб`єктів господарювання згідно із Законом України від 03.11.2016 р. № 1728-VIII, який діє до 31.12.2018 р. включно, враховуючи зміни, внесені Законом України від 07.12.2017 р. № 2246-VIII). У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

В свою чергу, Закон України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03.11.2016 року № 1728-VIII (далі - Закон № 1728) встановив до 31.12.2018 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 1728, до 31.12.2018 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю):

1) з підстави, передбаченої частиною другою цієї статті (за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності (далі - Державна регуляторна служба);

2) за письмовою заявою суб`єкта господарювання до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

3) за рішенням суду;

4) у разі настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

5) у разі настання події, що має значний негативний вплив відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України, на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

6) для перевірки виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Згідно ч.ч. 2-4 ст. 3 Закону № 1728, позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби. Для погодження орган державного нагляду (контролю) подає Державній регуляторній службі копію відповідного звернення фізичної особи та обґрунтування необхідності проведення перевірки. Державна регуляторна служба розглядає подані документи та надає погодження або вмотивовану відмову у наданні погодження протягом п`яти робочих днів з дня надходження відповідних документів. Форма та порядок надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав затверджуються Державною регуляторною службою.

Таким чином, логіко-граматичний аналіз положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у їх сукупності дає підстави для висновку про те, що до 31.12.2018 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав за погодженням Державної регуляторної служби. Тоді як для проведення позапланового заходу для перевірки виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю), не потрібно ані погодження Державної регуляторної служби, ані погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

За вказаних обставин, посилання позивача на відсутність погодження, як на підставу для недопуску перевіряючих до перевірки, не приймається судом до уваги.

Щодо твердження позивача про ненадання йому наказу № 49 від 02.04.2018 року про створення комісії по перевірці приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року, суд зазначає наступне.

Частинами 1-5 ст. 7 Закону № 877 встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 877, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

З наявної в матеріалах справи копії направлення № 5 від 02.04.2018 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у частині виконання приписів ТОВ «Євро-Реконструкція» вбачається, що воно відповідає вимогам ст. 7 Закону № 877.

Більш того, з матеріалів справи слідує, і вказаний факт не заперечується позивачем, що посадовими особами Держекоінспекції України позивачу надавалась копія направлення на проведення позапланової перевірки та пред`являлись службові посвідчення посадових осіб, які прибули для проведення перевірки.

За вказаних обставин суд вважає, що відповідачем були належним чином виконані приписи ст. 7 Закону № 877.

При цьому, ані в ст. 7 Закону № 877, ані в інших нормативно-правових актах не встановлений обов`язок відповідача пред`являти суб`єкту господарювання копій внутрішніх розпорядчих документів, як-то наказу про створення комісії тощо.

Отже твердження позивача про ненадання йому копії наказу про створення комісії не є правовою підставою для недопуску перевіряючих до перевірки.

Посилання позивача на той факт, що на перевірку прибуло 5 перевіряючих, замість 8 вказаних у направленні на перевірку № 5 від 02.04.2018 року, також не заслуговує на увагу.

Так, підставою для недопуску до перевірки посадових осіб органу державного нагляду (контролю) є непред`явлення посадовими особами документів, визначених ст. 7 Закону № 877.

Проте, всі необхідні документи, в тому числі, службові посвідчення всіх посадових осіб, які прибули на перевірку, позивачу пред`являлись. За вказаних обставин, позивач мав можливість переконатися, що всі 5 осіб є працівниками органу державного нагляду (контролю) та зазначені у направленні на перевірку.

Щодо оскарження позивачем приписів № 2/3-1 від 05.01.2018 року та № 05/09п від 25.01.2018 року до Окружного адміністративного суду м. Києва, суд зазначає наступне.

В матеріалах справи відсутні, а позивачем не надані докази на підтвердження того, що станом на 04.04.2018 року приписи № 2/3-1 від 05.01.2018 року та № 05/09п від 25.01.2018 року були скасовані рішенням суду і таке рішення набрало законної сили. А сам по собі факт оскарження припису контролюючого органу не свідчить про його скасування та не позбавляє контролюючий орган повноважень на перевірку виконання вказаного припису.

За таких обставин суд вважає, що у позивача були відсутні правові підстави для недопуску перевіряючих до проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція» у частині виконання приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року.

Відповідно до ст. 188-5 КУпАП, невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорони природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 1 ст. 242-1 КУпАП, встановлено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 47 - 50, 52 - 53-1, 53-3 - 54, 59 - 77-1, статтею 78 (крім порушень санітарних норм), статтями 78-1, 79, 79-2, статтями 80-83 (крім порушень санітарних норм), частинами першою і третьою статті 85, статтями 86-1, 87, статтею 89 (щодо диких тварин), статтею 90-1 (крім порушень санітарних норм), статтями 91-1 - 91-4, статтею 95 (крім порушень санітарних норм та норм ядерної безпеки), статтею 153, статтею 167 (щодо реалізації нафтопродуктів, екологічні показники яких не відповідають вимогам стандартів, норм та правил) і статтею 188-5 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як визначено у ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 283 КпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ст. 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В порушення наведених норм позивач не довів, ані наявність правових підстав для недопуску перевіряючих до проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція» у частині виконання приписів Держекоінспекції України № 2/3-1 від 05.01.2018 року та Держекоінспекції у м. Києві № 05/09п від 25.01.2018 року; ані наявність порушень при винесенні відповідачем постанови про накладення адміністративного стягнення № 2/4-1 від 04.04.2018 року.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є не обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, як то відповідача у справі, не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 188-5, 242-1, 251, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 2, 5-11, 19, 73-77, 79, 90, 159, 165, 241-246, 262, п.п. 15.5 п. 15 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В позові Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги на рішення подаються учасниками справи до Київського апеляційного адміністративного суду через Печерський районний суд м. Києва, (а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду), а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексом адміністративного судочинства України в редакції від 15.12.2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 18.09.2018 року.

Суддя І.В. Кирилюк