Справа № 520/10657/19
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2020-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 листопада 2020 року

Київ

справа №520/10657/19

адміністративне провадження №К/9901/26223/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):

судді-доповідача - Радишевської О.Р.,

суддів - Кашпур О.В., Уханенка С.А.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_2, який дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року в справі № 520/10657/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НП в Харківській області) у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУ НП в Харківській області від 16 вересня 2019 року №922 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області», а саме: застосування дисциплінарного стягнення до заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУ НП в Харківській області (далі - СУ ГУ НП в Харківській області) капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУ НП в Харківській області від 17 вересня 2019 року №331о/с про звільнення заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУ НП в Харківській області ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУ НП в Харківській області з 18 вересня 2019 року;

- стягнути з ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу із 18 вересня 2019 року до 10 жовтня 2019 року в сумі 11277,80 грн;

- стягнути з ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу із 18 вересня 2019 року по дату поновлення на роботі з урахуванням середньоденного заробітну перед звільненням, який складає 663,40 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року, в задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), який дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року в справі № 520/10657/19 залишено без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року в справі № 520/10657/19 повернуто особі, яка її подала.

08 жовтня 2020 року до Верховного Суду повторно надіслано касаційну скаргу ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Проаналізувавши доводи касаційної скарги та додані до неї матеріали, Суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з таких підстав.

Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення.

У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється із дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів із дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З оскаржуваної постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року встановлено, що її прийнято у відкритому судовому засіданні, повний текст якої складено 03 квітня 2020 року. За таких обставин останнім днем строку на її касаційне оскарження є 04 травня 2020 року (03 травня 2020 року - вихідний день).

Касаційну скаргу подано 08 жовтня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі скаржник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтовуючи його тим, що постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року була прийнята за відсутності його та позивача, про існування якої стало відомо із офіційного сайту «Судова влада України». Копію судового рішення не було направлено судом апеляційної інстанції, а отримано у приміщенні суду лише у травні 2020 року.

Також посилається на запровадження карантинних обмежень, встановлених Кабінетом Міністрів України з метою запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), що позбавило можливості прибути до суду апеляційної інстанції в судове засідання в зв`язку із перебуванням позивача, який не має власного транспортного засобу, на території іншої області. На час отримання копії рішення суду апеляційної інстанції карантинні обмеження продовжували діяти, що позбавило його та позивача узгодити позицію щодо подальших дій в цій справі.

Зазначає, що 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року №731-IX, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України. Цим Законом передбачено, що процесуальні строки закінчуються через 20 днів після набрання ним чинності, тобто 06 серпня 2020 року.

Указує, що 06 серпня 2020 року, діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року в справі № 520/10657/19, яка була повернута.

Оскільки касаційну скаргу уперше було подано до Верховного Суду протягом 20 днів після набрання чинності Законом №731-IX від 18 червня 2020 року, тобто 06 серпня 2020 року, Суд уважає, що заява про поновлення строку на касаційне оскарження підлягає задоволенню.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, указані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За змістом пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частин першої, четвертої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставою перегляду оскаржуваних судових рішень скаржник зазначив застосування судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Проте яку саме норму права (пункт, частина, стаття) закону або іншого нормативно-правового акта, які застосовано судом без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, скаржником не зазначено.

Доводи скаржника зводяться до тлумачення норм матеріального права, переоцінки доказів та неповного з`ясування обставин справи судами першої та апеляційної інстанцій, що виключає можливість його перегляду з цих підстав судом касаційної інстанції, повноваження якого визначені статтею 341 КАС України.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до норм статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху із установленням скаржнику строку для усунення її недоліку шляхом: надіслання нової редакції касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи із зазначенням норм права (пункт, частина, стаття закону або іншого нормативно-правового акта), які застосовано судом апеляційної інстанції без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Керуючись статтями 169, 248, 328, 329, 330, 332 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_2, який дії в інтересах ОСОБА_1 , про поновлення строку на касаційне оскарження та поновити цей строк.

Касаційну скаргу ОСОБА_2 , який дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2020 року в справі № 520/10657/19 залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку касаційної скарги, зазначеного у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: О.Р. Радишевська

Судді: О.В. Кашпур

С.А. Уханенко