Справа № 240/1714/20
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 року м. Житомир справа № 240/1714/20

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Панкеєвої В.А.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Сичик Валентина В`ячеславовича про визнання дій неправомірними, визнання незаконними та скасування припису і постанови,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати неправомірними дії головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Сичика Валентина В`ячеславовича щодо проведення позапланової перевірки;

- визнати незаконним та скасувати припис №13/20К від 31.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанову №-12-Ф від 11.02.2020 по справі про адміністративне правопорушення, якою накладено на нього штраф у розмірі 5100 грн за ч.1 ст.188-42 КУпАП;

- провадження по даній справі закрити відповідно до п.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позову вказано, що 30.01.2020 відповідачем із залученням ОСОБА_2 - провідного спеціаліста містобудування, архітектури відділу земельних відносин та комунальної власності Баранівської міської ради, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, за результатам якої складено акт та протокол від 31.01.2020. Позивач зазначає, що в направленні відсутній запис на підставі якого наказу чи розпорядження органу ДАБІ в Житомирській області головний інспектор будівельного нагляду Сичик В.В. здійснював позапланову перевірку. Вимогу щодо наявності дозволу на початок будівництва вважає незаконною, у зв`язку з тим, що будівництво розпочато у 2010 році, тобто до набрання чинності положень Порядку №466, що в свою чергу визначають необхідність отримання такого дозволу. На підставі викладеного позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою судді Семенюка М.М. від 20.08.2020 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року заяву про відвід (самовідвід) судді Семенюка М.М. задоволено.

Справу передано для визначення іншого складу суду в порядку визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 для розгляду справи №240/1714/20 головуючим суддею визначено Панкеєву В.А.

Ухвалою судді Панкеєвої В.А. від 23.09.2020 справу №240/1714/20 прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні в порядку загального позовного провадження.

05.10.2020 на адресу суду надійшла заява позивача про розгляд справи №240/1714/20 в порядку письмового провадження.

07.10.2020 від головного інспектора будівельного нагляду Сичика Валентина В`ячеславовича надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Вказано, що позовні вимоги не визнає в повному обсязі та вважає їх юридично необґрунтованими.

Протоколом суду від 07.10.2020 відбувся перехід до розгляду справи по суті в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

У відповідності до частини 4 статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, які мають значення для розгляду заяви і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, 08.01.2020 Баранівська міська рада Житомирської області звернулась з листом за № 02-12/14 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області з проханням перевірити виконання вимог припису ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з виникненням надзвичайної ситуації (пожежі) (а.с.117).

Направленням на проведення перевірки від 30.01.2020 №65/20-к уповноважено посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на здійснення позапланової перевірки на об`єкті: "виконання будівельних робіт на землях загального користування біля багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 " щодо дотримання суб`єктом містобудування гр. ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) та абз.6,8 п.7 ''Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю'', затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за реєстр. №99/18-к від 14.08.2018, звернення Баранівської міської ради від 08.01.2020 вих. №02-12/14 (вх.№10/20 від 08.01.2020) (а.с.118-119).

За результатами позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Сичик В.В. у зв`язку з невиконанням припису від 14.08.2018 №99/18-К (а.с.120) складено припис №13/20-к від 31.01.2020 про усунення порушень до 31.03.2020 (а.с.121) та протокол про адміністративне правопорушення від 31.01.2020 (а.с.122-123).

В подальшому на підставі матеріалів перевірки, фото-відео фіксації та керуючись частиною 1 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення відповідачем 11.02.2020 винесено постанову №12-ф по справі про адміністративне правопорушення (а.с.127-128).

Вважаючи такі припис та постанову протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Частиною 1статті 41 Закону № 3038-VIпередбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553(далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону № 3038-VIзамовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466, передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкті містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Згідно з п.п. 11, 13, 14 вказаного Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Згідно з п.16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Аналіз правових норм свідчить на користь висновку, що право проводити позапланові перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства належить управлінню державного архітектурно-будівельного контролю. Так, за наслідками перевірки, у разі виявлення порушень вимог законодавства посадові особи управління зобов`язані складати необхідні документи (акт, протокол про правопорушення, припис, постанову про накладення штрафів).

Як встановлено в ході розгляду справи, припис №13/20-к від 31.01.2020 про усунення порушень до 31.03.2020 (а.с.121), протокол про адміністративне правопорушення від 31.01.2020 (а.с.122-123) складено за результатами перевірки виконання ОСОБА_1 вимог попереднього припису від 14.08.2018 №99/18-К (а.с.120).

Зі змісту припису від 14.08.2018 №99/18-К встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Сичик В.В. під час проведення заходу контролю встановлено, що громадянин ОСОБА_1 у період з 2010 по 2015 рік господарським способом виконав будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 шляхом добудови розмірами 3,6*12,25 м та будівництво господарської будівлі без затвердженої проектної документації та відповідного дозвільного документу, що дає право на виконання будівельних робіт що є порушенням вимог ст.5, 25 Закону України "Про основи містобудування", ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність", ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Вказаний припис слід було виконати та повідомити про це контролюючий орган до 15.10.2018.

Як встановлено з матеріалів справи і не заперечується сторонами, припис від 14.08.2018 позивачем не оскаржено в судовому порядку.

Водночас постанову по справі про адміністративне правопорушення № 94-ф від 28.08.2018, згідно якої позивача притягнуто до відповідальності на підставі ч.1 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення за результатами встановлених 28.08.2018 порушень, позивачем оскаржено в судовому порядку (а.с.102).

Рішенням Баранівського районного суду Житомирської області від 22.10.2018 у справі № 273/1413/18 ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову до головного інспектора будівельного нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Сичика Валентина В`ячеславовича про визнання незаконною та скасування постанови№94 - Ф від 28.08.2018. Вказанерішення набрало законноїсили 29.01.2019 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/78966807).

Частиноюпершою та другою статті 77 КАС України встановлено, щокожна сторона повинна довести тіобставини, на якихґрунтуютьсяїївимоги та заперечення, крімвипадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправністьрішень, дійчибездіяльностісуб`єктавладнихповноваженьобов`язокщододоказуванняправомірностісвогорішення, діїчибездіяльностіпокладається на відповідача.

Тобтопозивач повинен довести, щодійсномає право чиінтерес, про захистякоговін просить, та відповідно до приписівчастини1 статті 77 КАС України довести обставинудійсного (фактичного) порушеннявідповідачем прав чиінтересівпозивачаналежними та допустимимидоказами.

Незважаючи на обов`язок, встановлений частиною 2 статті 77 КАС України щодо доказування суб`єктом владних повноважень правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності, процесуальне законодавство не звільняє позивача від обов`язку доказувати ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Жодних доказів виконання припису від 14.08.2018 №99/18-К до матеріалів справи не надано.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з позовом про оскарження результатів перевірки в 2020 році позивач вказує на ту обставину, що інспектором у приписі вказано дату початку будівництва 2010 рік. У зв`язку з чим, застосування до правовідносин положень Порядку №466 та юридичних наслідків неодержання позивачем дозволу на початок будівництва можливе лише після набрання чинності Порядком №466 від 13.04.2011.

Суд звертає увагу, що у приписі від 14.08.2018 №99/18-К інспектором дійсно вказано проміжок часу з 2010 року по 2015 рік, у який ОСОБА_1 здійснена добудова. Однак конкретної дати здійснення такої добудови інспектором не було встановлено у зв`язку з відсутністю проектної документації та дозвільних документів.

Слід зауважити, що відповідач під час проведення перевірок у 2018 році та у 2020 році керувався нормативно-правовими актами чинними на момент проведення таких заходів контролю.

Водночас посилання позивача на Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 є безпідставним, оскільки останній регулює питання здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду та жодним чином не стосується здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю у 2020 році інспектор Сичик В.В. керувався Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Так, згідно з п.7 зазначеного Порядку № 553 позаплановоюперевіркоювважаєтьсяперевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;вимога посадової особи ДІМ Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Крім того, серед підстав скасування результатів перевірки позивачем також вказано відсутність наказу на проведення відповідного заходу контролю.

Водночас проаналізовані норми чинного законодавства вказують на відсутність обов`язку у контролюючого органу для винесення наказу про призначення заходу державного архітектурно-будівельного контролю згідно Порядку №553.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п.7 Порядку №553) .

Як попередньо зазначалось судом, посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області із залученням провідного спеціаліста містобудування та архітектури відділу містобудування, архітектури, земельних відносин та комунальної власності Баранівської міської ради ОСОБА_2 , 31.01.2020 проведено позапланову перевірку виконання вимог зазначеного вище припису від 14.08.2018 №99/18-К.

Перед початком інспекційного відвідування ОСОБА_1 ознайомлено з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 30.01.2020 №65/20-к.

Від отримання копії відповідного направлення позивач відмовився, про, що інспекторами на другому аркуші направлення здійснено відповідну відмітку (а.с.118-119).

У зв`язку з виявленням порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в ході проведення заходу контролю, інспектором Сичик В.В. 31.01.2020 складено уніфікований акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

У зв`язку з відмовою ОСОБА_1 від отримання всіх вказаних вище документів, останні на підставі п.21 Порядку №553 направлені Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області разом із супровідним листом від 31.01.2020 за № 1006-7-18/273/20 (а.с.124) поштовим зв`язком рекомендованим листом з повідомленням, про, що свідчить копія чеку АТ "Укрпошта" № 55 від 31.01.2020. Згідно витягу з сайту АТ "Укрпошта" вказане поштове відправлення отримано ОСОБА_1 01.02.2020 (а.с.125).

В подальшому за результатами розгляду встановлених в ході перевірки обставин, інспектором Сичик В.В. 11.02.2020 винесено оскаржувану постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 12-ф (а.с.127-128).

У зв`язку з неявкою позивача на розгляд адміністративної справи, на підставі пункту 22 Порядку № 553 постанову по справі про адміністративне правопорушення від 11.02.2020, 12 лютого 2020 надіслано позивачу рекомендованим листом з повідомленням, який отримано ним особисто згідно рекомендованого повідомлення 15.02.2020 (а.с.129).

Слід зауважити, що всі наведені вище обставини позивачем не заперечуються.

Відтак, відповідачем доведено правомірність своїх дій щодо проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 та наслідків такої перевірки у вигляді припису №13/20К від 31.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови №-12-Ф від 11.02.2020 по справі про адміністративне правопорушення, якою накладено штраф у розмірі 5100 грн за ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Згідно з ч.2ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч.2ст.5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведеного випливає, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Якщо право особи не є порушеним, то, відповідно, воно не може бути захищеним судом, а тому відсутність порушеного права є підставою для відмови у задоволенні адміністративного позову.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання неправомірними дій відповідача щодо проведення позапланової перевірки та визнання незаконними припису та постанови, що складені за її результатами судом не встановлено.

З урахуванням відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд не розглядає питання про розподіл судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , інд. код НОМЕР_1 ) відмовити за безпідставністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва