Справа № 160/9556/20
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2020 року Справа № 160/9556/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С. розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фрутлайф» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.08.2020 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
В силу ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, дослідивши письмові докази, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
З наведеного в акті перевірки переліку податкових накладних ТОВ «Фрутлайф» погодилося із фактом прострочення реєстрації податкових накладних: № 86 від 03.04.2017 р., № 69 від 13.02.2017 р., № 54 від 01.07.2018 р., № 63 від 04.12.2018 р., № 58 від 18.03.2018 р., № 242 від 12.07.2018 р., № 45 від 05.02.2019 р., № 31 від 04.01.2019 р., № 56 від 10.03.2019 р..
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відповідно до положень пункту 201.10. статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Порядок ведення ЄРПН встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно з п.120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку граничного строку, передбаченого ст.201 цього кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладання на платника податку, на якого відповідно до ст.192, 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу у сумі 10 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків сум податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних, у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначених в таких податкових накладних/розрахунків коригування. У разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в накладних/розрахунках коригування.
Податковим кодексом України серед інших обов`язків платників податків передбачено і обов`язок складати звітність, що стосується обчислення та сплати податків і зборів (підпункт 16.1.2 пункту 16.1 статті 16 Кодексу) та подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням та сплатою податків і зборів (підпункт 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 Кодексу).
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.
Пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України, встановлено відповідальність платника податків за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу. Як вбачається із змісту норми п.120-1.1 ПК України вона встановлює відповідальність не за факт відсутності реєстрації платником податків податкової накладної у визначені строки, а саме порушення платником податків строків реєстрації податкової накладної.
Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії:
надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування);
прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою пп.1201.1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 12.07.2019 у справі №0940/1600/18).
Так, відповідно до пункту 4 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою КМУ № 569 від 16.10.2014 р. рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ - рахунок, відкритий підприємству в Казначействі, на який підприємством перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку воно має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ.
Система електронного адміністрування - це певна база даних, яка містить інформацію про платників ПДВ та здійснює автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству, а рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ містить відомості про кількість грошових коштів, використовується для їх обліку та для перерахування ПДВ до бюджету.
З огляду на викладене, суд доходить висновку, що у квітні-травні 2019 року ТОВ «Фрутлайф» було об`єктивно позбавлене можливості здійснювати своєчасну реєстрацію податкових накладних внаслідок накладення арешту на рахунки ПДВ, що був скасований в судовому порядку.
Неможливість притягнення платника податків до відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних за відсутності його вини підтримується Верховним Судом також у постанові від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17, де суд зазначає: «Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), лише за наявності його вини.»
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 26.06.2018 р. у справі №808/2127/17, від 12.02.2019 р. у справі № 802/2253/16-а.
Отже, визнання порушенням та покладення на платника податків відповідальності за невчинення дій, які він був позбавлений можливості вчинити, незважаючи на те, що зробив все від нього залежне (своєчасно направив податкові накладні для реєстрації в ЄРПН), є неприпустимим, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
19.06.2019 р., в день, коли відповідачем був знятий арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «Фрутлайф», на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач здійснив реєстрацію податкових накладних, як зазначено в акті перевірки.
Як видно з постанови Верховного Суду від 22.08.2018 р. у справі № 820/4308/16, якщо у податковій накладній вказано неправильну дату складання, то штраф у такому разі не повинен застосовуватися, оскільки обов`язок реєстрації податкових накладних протягом 15 календарних днів наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних, виникає лише в разі, якщо за цими податковими накладними виникають податкові зобов`язання. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 821/676/17 та від 26.06.2018 у справі №813/4556/16.
З огляду на ці обставини та з врахуванням правових наслідків, передбачених пунктом 201.10. статті 201 ПК України, суд доходить висновку про відсутність протиправності в діях позивача, під час реєстрації податкових накладних №58 від 18.03.2018 р., №33 від 29.04.2019 р., №1 від 02.05.2019 р., №5 від 07.05.2019 р., №27 від 21.04.2019 р., №31 від 17.04.2019 р., №28 від 18.04.2019 р., №29 від 20.04.2019 р., №30 від 23.04.2019 р., №32 від 19.04.2019 р., №3 від 06.05.2019 р., №4 від 07.05.2019 р., №9 від 14.05.2019 р., №6 від 08.05.2019 р., №7 від 08.05.2019 р., №11 від 28.05.2019 р., №8 від 13.05.2019 р., №10 від 26.05.2019 р., №2 від 05.05.2019 р.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В силу ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.
За таких обставин, суд вважає за можливе задовольнити дану позовну заяву з викладених вище підстав.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду у розмірі 2 102 грн., а отже вони підлягають поверненню позивачу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України,-
Позовну заяву - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Кучма