Справа № 620/2718/20
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2020 року Чернігів Справа № 620/2718/20

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Скалозуба Ю.О., за участю секретаря Шашери М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу

за позовомАкціонерного товариства "Чернігівобленерго"
до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг
про за участю сторін: від позивача від відповідач визнання протиправними та скасування пунктів 1, 3 в частині та пункту 4 постанови Ширай К.А., Пригара А.В.; Тимошенко О.В.
У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (далі по тексту - позивач, АТ «Чернігівобленерго», Ліцензіат) звернулось до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі по тексту - відповідач, НКРЕКП), в якій просить визнати протиправними та скасувати пункт 1 щодо накладення штрафу в сумі 1 700 000 грн, пункт 3 в частині встановлення (перегляду) НКРЕКП, тарифу на розподіл електричної енергії AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» шляхом його зменшення на суму 63 153,45 тис. грн (без ПДВ) та пункт 4 постанови НКРЕКП «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» від 09.07.2020 № 1308 (далі по тексту - оскаржувана Постанова або Постанова № 1308).

В обґрунтування позовних вимог представником позивача зазначено, що заходи Інвестиційної програми 2019 року: будівництво ПЛ 35 кВ «Замглай-Олешня» в Ріпкинському районі Чернігівської області; технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Прилуки» в м. Прилуки, Чернігівської області (КРПЗ-35, БСК); технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною трансформаторів на ТМГ 100 кВА з розподільною шафою; технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною трансформаторів на ТМГ 160 кВА з розподільною шафою; технічне переоснащення ПС 110/35/10 Ке «Остер» в м.Остер, Козелецького району, Чернігівської області (3 черга) (Т-1); технічне переоснащення ПС 35/10 Кв «Низьківка» в с. Низьківка, Щорського (Сновського) району; Чернігівської області, технічне переоснащення ПЛ 10 Кв «Савин-Карпоки» Козелецького району, Чернігівської області (далі по тексту - заходи) були виконані у вказаному році, що підтверджується документально. Збудований в 2019 році об`єкт, в 2020 році міг ремонтуватися, обслуговуватися, тому всі документи про виконання таких робіт зберігаються одночасно. А отже, зазначення перевіряючими, по більшості об`єктів того, що AT «Чернігівобленерго» надані документи 2020 року свідчать про фактичне виконання інвестиційного проекту (далі по тексту - ІП) 2019 року не в 2019 році, а в 2020 році є безпідставним. Вважає, що з огляду на те, що виконання всіх заходів ІП 2019, схвалено НКРЕКП, а також те, що документально підтверджується повне виконання заходів ІП 2019, про які йдеться в Акті перевірки, встановлення (перегляд) Регулятором тарифу на розподіл електричної енергії AT «Чернігівобленерго» шляхом його зменшення на суму 63153,45 тис. грн (без ПДВ), яка є запланованою вартістю цих об`єктів ІП 2019 без врахування факту повного та часткового виконання, є дискримінаційним заходом, який спрямований на незабезпечення покриття економічно обґрунтованих витрат AT «Чернігівобленерго» та ставить під загрозу підтримання у належному стані системи розподілу електричної енергії, суперечить принципам діяльності Регулятора та засадам тарифоутворення. Отже, пункти 3, 4 оскаржуваної Постанови є незаконним, дискримінаційним, необґрунтованим та суперечать засадам тарифоутворення в енергетиці, порушують права та законні інтереси позивача і суперечить положенням Законів України «Про ринок електричної енергії» та «Про НКРЕКП», а також пункту 7.15 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженому Постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175. Також зазначає, що позивач не порушував строки виконання рішення НКРЕКП, встановлені Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим Постановою НКРЕКП від 04.09.2018 № 955 (далі по тексту - Порядок № 955), і, відповідно, не порушувало підпункт 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов. В Акті перевірки, так само як і у оскаржуваній Постанові, не зазначається, які рішення НКРЕКП у строки, що встановлені, зокрема, Порядком № 955, не виконало AT «Чернігівобленерго», а неповне виконання на певну дату ІП 2019 не можна трактувати як порушення з боку позивача підпункту 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов. В обґрунтування незаконності та безпідставності пункту 1 оскаржуваної Постанови зазначає, що позивач не порушував вимог пункту 4.2 Порядку № 955 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс. Введення в експлуатацію та прийняття на баланс об`єктів, зокрема, що передбачені ІП 2019, у AT «Чернігівобленерго» відбувається у відповідності до законодавства. При цьому ані в оскаржуваній Постанові, ані в Акті перевірки не наведено жодного факту порушення AT «Чернігівобленерго» законодавства щодо введення в експлуатацію та прийняття на баланс об`єктів. В оскаржуваній Постанові не наведено жодного обґрунтування щодо обраного розміру штрафу з огляду на серйозність правопорушення, не наведені жодні з обтяжуючих обставин, а також не враховано наявні пом`якшуючі обставини. Акт складений за результатами проведеної позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії від 15.06.2020 № 183 (далі по тексту - Акт перевірки № 183) не підписано всіма членами комісії, які її проводили, що є порушенням п. 7.2 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (далі по тексту - Порядок № 428).

Представник відповідача у відзиві у задоволенні позовний вимог просив відмовити у повному обсязі, оскільки за результатами перевірки встановлено, що заходи Інвестиційної програми 2019 року виконано у 2020 році. Оскаржувана Постанова прийнята відповідачем в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України. Крім того, вона не містить жодного зобов`язання щодо усунення порушення, проте містить факт виявлених порушень за результатами проведеної позапланової виїзної перевірки, за що й було накладено штраф. Посилається на рішення Верховного Суду від 04.02.2019 у справі № 826/14482/17. Також зазначає, що запитувана перевіряючими інформація стосувалась виключно стану виконання заходів ІП на 2019 рік, а тому посилання на надані матеріали 2020 року є недоречним. Ліцензіат під час процедури розгляду проекту ІП та за період її виконання з 18.07.2019 по 20.01.2020 не звертався до НКРЕКП щодо не можливості позивача забезпечити своєчасне та у повному обсязі виконання заходів ІП на 2019 рік. Таким чином, AT «Чернігівобленерго» не реалізувало своє право на повідомлення НКРЕКП щодо неможливості виконання ІП на 2019 рік. Відповідно до абзацу 5 пункту 2.4 Порядку № 428 НКРЕКП має право залучати до проведення перевірок представників інших державних органів, органів місцевого самоврядування за згодою керівників цих органів. У той же час дані посадові особи не є членами комісії з перевірки. Тому, членами комісії з перевірки підписано Акт перевірки № 183 у повному складі, що відповідає вимогам Закону України «Про НКРЕКП» та Порядку № 428. Таким чином, вважає, що сума штрафу у розмірі 1 700 000 грн, була визначена НКРЕКП, серед іншого, у межах дискреційних повноважень, та враховуючи принципи пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. При цьому, зауважує, що жодним чинним законодавчим актом не зобов`язано НКРЕКП обґрунтовувати розмір штрафу письмово, зокрема, у постановах або обґрунтуваннях до проектів рішень.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що відповідачем до матеріалів справи не додано жодного документу, який би спростовував позицію AT «Чернігівобленерго» та підтверджував би обставини, викладені відповідачем в Акті перевірки та відзиві на позовну заяву. З аналізу тексту Постанови НКРЕКП № 1308 вбачається, що в ній є лише посилання на нормативні документи, проте не зазначено жодного порушення, яке на думку НКРЕКП вчинило AT «Чернігівобленерго». Застосування штрафу разом зі зміною тарифу в бік зменшення нормами чинного законодавства не передбачено. Також зазначає, що в силу вимог підпункту 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов для притягнення позивача до відповідальності за порушення вказаної норми потрібно: щоб існувало рішення НКРЕКП, щоб існували строки виконання рішення, встановлені відповідним рішенням та законодавством. Порядок № 955 не містить норм, які б передбачали (встановлювали) для ліцензіата строки виконання будь-яких рішень Регулятора. Водночас, постанови НКРЕКП від 18.07.2019 № 1541 та від 10.12.2019 № 2740 про схвалення ІП 2019 та про схвалення змін до ІП 2019 не передбачають строків їх виконання або строків виконання інших рішень НКРЕКП. Позивач не порушував строки виконання рішення НКРЕКП, що встановлені Порядком № 955, і, відповідно, не порушував підпункт 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов. До суду надано належні та допустимі докази, що підтверджують виконання заходів ІП 2019. В Акті перевірки і в оскаржуваній Постанові № 1308 не зазначається, які рішення НКРЕКП у строки, що встановлені, зокрема, Порядком № 955, не виконало AT «Чернігівобленерго», а неповне виконання на певну дату ІП 2019 не можна трактувати як порушення з боку позивача вказаної вище норми. Відповідач у відзиві не зазначає, яка правова норма дає право позивачу на звернення щодо неможливості своєчасно виконати заходи ІП. Окрім того, ІП на 2019 рік виконана в повному обсязі. Також відповідачем не додано жодного документу, який би підтверджував надання AT «Чернігівобленерго» недостовірної інформації. Отже, застосування відповідачем пункту 7.15 Постанови НКРЕКП «Про затвердження Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії» від 05.10.2018 № 1175 є необґрунтованим та безпідставним. Щодо посилань на рішення Верховного Суду від 04.02.2019 у справі № 826/14482/17 зазначає, що на відміну від позовних вимог у вказаному рішенні в даному випадку позивач оскаржує пункт 3 в частині встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії шляхом його зменшення. Однак, постанова про перегляд тарифів АТ «Чернігівобленерго» не прийнята, тому посилання на зазначене рішення суду є безпідставним. А тому, враховуючи викладене, вважає, що оскаржувані пункти Постанови № 1308 є такими, що винесені з порушенням норм матеріально права та підлягають скасуванню.

У запереченнях представник відповідача зазначив, що використання позивачем матеріалів виготовлених у 2020 році на об`єктах ІП 2019 року підтверджуються первинною документацією наданою Ліцензіатом під час проведення перевірки. Постанова № 1308 прийнята Комісією з дотриманням вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, а тому в силу вимог статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного від 22.07.2020 заяву АТ «Чернігівобленерго» про забезпечення позову задоволено. Ухвалено до набрання законної сили рішення, ухваленого за результатами судового розгляду цієї адміністративної справи по суті, вжити заходи забезпечення позову АТ «Чернігівобленерго» до НКРЕКП шляхом: зупинення дії пункту 1 постанови № 1308 від 09.07.2020 «Про накладення штрафу на AT «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання»; заборони НКРЕКП, вчиняти будь-які дії щодо: включення до порядку денного засідання НКРЕКП, та подальшого розгляду проєкту постанови «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10 грудня 2019 року № 2693».

Ухвалою суду від 27.07.2020 позовну заяву АТ «Чернігівобленерго» до НКРЕКП про визнання протиправними та скасування пунктів 1, 3 в частині та пункту 4 постанови НКРЕКП «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» від 09.07.2020 № 1308 залишено без руху.

У строк, встановлений судом, позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 03.08.2020 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

АТ «Чернігівобленерго» 22.05.1995 зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності є 35.13 Розподілення електроенергії, що підтверджується копією Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.04.2019 (а.с. 55-55, том 1).

Згідно копії Статуту АТ «Чернігівобленерго», затвердженого Загальними зборами акціонерів від 16.04.2019, Протокол № 13, метою та предметом діяльності позивача, зокрема, є здійснення діяльності на ринку електричної енергії у відповідності до діючого законодавства, направленої на безпечне, надійне та ефективне функціонування системи розподілу, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо oхорони навколишнього середовища та забезпечення енергоефективності; розвиток електромереж у регіоні та за його межами; здійснення ремонтно-експлуатаційних робіт та обслуговування електромереж; виконання проектних та будівельно-монтажних робіт (а.с. 44-54, том 1).

Із матеріалів справи вбачається, що Інвестиційна програма АТ «Чернігівобленерго» на 2019-2023 роки була затверджена головою Правління АТ «Чернігівобленерго» 10.12.2019, погоджена листом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 07.11.2019 № 01/29-10068 (а.с. 105 - 250, том 1 - а.с. 1-69, том 2). Інвестиційна програма АТ «Чернігівобленерго» на 2019 рік схвалена Постановою НКРЕКП від 18.07.2019 № 1541 (а.с. 71, том 2). Зміни до неї схвалені Постановою НКРЕКП від 10.12.2019 № 2740 (а.с. 72, том 2).

Листом від 08.05.2020 № 107.01/2184/01-15 позивач звернувся до відповідача, в якому просив останнього провести позапланову перевірку АТ «Чернігівобленерго» з підстав, зазначених в Постанові НКРЕКП від 22.04.2020 № 858 (а.с. 251, том 17).

Наказом НКРЕКП «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «Чернігівобленерго» від 27.05.2020 № 1026 постановлено провести вказану перевірку (а.с. 252, том 17).

Із копії Посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 27.05.2020 № 186 вбачається, що перевірка проводилася за участі голови та членів комісії з проведення перевірки - працівників Сектору НКРЕКП у Чернігівській області, а також представників інших державних органів, органів місцевого самоврядування, залучених до перевірки: співробітників УСБУ України в Чернігівській області ОСОБА_2, Управління Державної інспекції енергетичного нагляду України у Чернігівській області ОСОБА_3, Управління Держгеонагляду у Чернігівській області ОСОБА_4, Гайдука С.В., Малаха С.О. (а.с. 253-255, том 17).

За результатами проведеної НКРЕКП позапланової виїзної перевірки дотримання АТ «Чернігівобленерго» вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії відповідачем складено Акт від 15.06.2020 № 183, яким встановлено порушення АТ «Чернігівобленерго» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470 (далі по тексту - Ліцензійні умови), а саме:

підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04.09.2018 № 955, у частині виконання вимог:

пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс,

пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків;

підпункту 43 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою (а.с. 57-98, том 1).

До Акту перевірки № 183 позивачем були надані Пояснення від 19.06.2020 № 104.02/2933/01-15 (а.с. 121-151, том 2).

09.07.2020 у результаті розгляду на засіданні зазначеного вище Акту перевірки, НКРЕКП було прийнято постанову «Про накладення штрафу на АТ «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» № 1308, згідно пунктів 1, 3, 4 відповідно було постановлено:

1. Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накласти штраф у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень на Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» () за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

підпункту 5 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, у частині виконання вимог:

пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс,

пункту 4.4 глави 4 в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків;

підпункту 43 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно зі схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

3. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії AT «Чернігівобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на вартість не виконаних відповідно до вимог пункту 4.2 глави 4 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, заходів розділу І Інвестиційної програми на 2019 рік, схваленої постановою НКРЕКП від 18 липня 2019 року № 1541, на суму 63 153,45 тис. грн (без ПДВ).

4. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» при наступному встановленні (перегляді) тарифу на розподіл електричної енергії AT «Чернігівобленерго» опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175, за надання до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності, факт якої підтверджено Актом, складеним за результатами проведення позапланового виїзного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії від 15.06.2020 № 183 (а.с. 99-102, том 1).

Вважаючи вказані пункти Постанови НКРЕКП протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які були досліджені в процесі розгляду адміністративної справи, суд виходив з такого.

Визначення правових, економічних та організаційних засад функціонування ринку електричної енергії, регулювання відносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвиток ринкових відносин, мінімізацію витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище здійснює Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII (далі по тексту - Закон України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про ринок електричної енергії» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) державне регулювання ринку електричної енергії здійснює Регулятор у межах повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства.

У свою чергу за визначенням пункту 72 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» Регулятором є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року 1540-VIII (далі по тексту - Закон 1540-VIII).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону 1540-VIII (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно з частинами першою-третьою статті 3 Закону України 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

За правилами частини першої статті 14 Закону 1540-VIII засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Згідно з частинами другою та третьою статті 19 Закону № 1540-VIII перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Частина четверта статті 19 Закону України 1540-VIII передбачає, що під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 19 Закону 1540-VIII за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Згідно з частиною третьою статті 22 Закону 1540-VIII у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до частини четвертої статті 22 Закону 1540-VIII регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Наведені законодавчі норми вказують, що НКРЕКП, як Регулятор, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, має право здійснювати державний контроль, зокрема шляхом проведення відповідних перевірок, за результатами яких складаються акти, та застосовувати санкції до суб`єктів господарювання за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг у розмірах, встановлених Законом України «Про ринок електричної енергії».

Як уже зазначалося, за результатами проведення позапланової перевірки відповідачем встановлено порушення АТ «Чернігівобленерго» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (далі по тексту - Ліцензійні умови), а саме:

підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, у частині виконання вимог:

пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.2. глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс,

пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків; та

підпункту 43 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

Надаючи оцінку виявленим під час перевірки порушенням:

Щодо заходу «Будівництво ПЛ 35 кВ «Замглай-Олешня» в Ріпкинському районі Чернігівської області» суд зазначає таке.

Позивач вказує, що вказаний захід було виконано в 2019 році відповідно до запланованого обсягу в схваленій ІП 2019.

Відповідач по даному заходу вказав, що відсутній сертифікат (декларація) про готовність об`єкта до введення в експлуатацію, обов`язковість наявності якого передбачено статею 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Таким чином, даний захід не може вважатись виконаним у відповідності до пункту 4.2 Порядку № 955.

Судом встановлено, що виконання даного заходу підтверджується: копією Договору підряду від 27.12.2019 № 3413, укладеного між АТ «Чернігівобленерго» (Замовник) та ТОВ «ЕС-КАРГО ДНІПРО» (Підрядник), згідно пунктів 1, 2 якого Підрядник зобов`язується виконати та здати Замовнику в установлений Договором строк закінчені будівельно-монтажні роботи (будівництво ПЛ 35 кВ «Замглай-Олешня» в Ріпкинському районі Чернігівської області»), а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх (а.с. 152-184, том 2); копією Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 року від 31.12.2019 (а.с. 185, том 2); копіями Актів приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року від 31.12.2019 та від 31.12.2019 (а.с. 186-203, 204-205, том 2); копією Акту вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 27.12.2019 (а.с. 206, том 2).

Також суд зазначає, що відповідач в Акті перевірки № 183 по даному заходу зазначив: «З виїздом на місце 01.06.2020 звірено наявність встановленого обладнання з проєктною документацією виготовленою 2017 році АТ Проектно-технологічний інститут «КИЇВОРГБУД» проект 2519. Обладнання введено в експлуатацію (Акт приймання-здавання переоснащених або замінених складових частин об`єктів електричних мереж від 28.12.2019) та знаходиться під напругою в робочому стані».

Щодо заходу «Технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Прилуки» в м. Прилуки, Чернігівської області (КРПЗ-35, БСК)» суд зазначає таке.

Позивач вказує, що у зв`язку з тривалим терміном поставки основного обладнання та необхідністю поетапного виконання робіт, за умови забезпечення надійного електропостачання (резервування) споживачів електричної енергії, неможливо було у 2019 році виконати повний комплекс робіт по технічному переоснащенню ПС 110/35/10 кВ «Прилуки», тому захід визначено як перехідний. Відповідно до схваленої НКРЕКП ІП на 2019 рік та запланованих згідно неї на 2019 рік етапів виконання заходу з «Технічного переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Прилуки» в м. Прилуки, Чернігівської області» AT «Чернігівобленерго» у 2019 році виконало всі вимоги. А саме, для забезпечення виконання заходу було здійснено фінансування авансу на закупівлю обладнання та матеріалів на суму 21125,267 тис. грн без ПДВ. Зазначене обладнання та матеріали були виготовлені та доставлені на об`єкт AT «Чернігівобленерго» до 31.12.2019 у відповідності до вимог зазначених у схваленій ІП на 2019 рік.

Відповідач зазначив, що під час проведення перевірки Ліцензіатом надано перевіряючим виключно документи, що підтверджують фінансування авансу на закупівлю обладнання підрядній організації. У той же час, документів, що підтверджували б придбання обладнання КРПЗ-35 та залізобетонних виробів та поставку їх на склад позивача на суму 20153,62 тис. грн (без ПДВ), відповідно до пункту 9.2 Порядку № 428 надано не було.

Судом встановлено, що для виконання вказаного заходу позивачем (Замовник) з ТОВ «Енерджі Сервіс» (Підрядник) було укладено Договір підряду від 29.10.2019 № 3355 (а.с. 117-170, том 4).

Копією Акту вхідного контролю ТМЦ від 28.12.2019 до вказаного Договору підтверджується придбання Підрядником обладнання та матеріалів по вказаному заходу (а.с. 130, том 2). Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 31.12.2019 від 31.12.2019 (а.с. 180, том 4) підтверджується придбання частини матеріалів, які змонтовано на ПС 110/35/10 кВ «Прилуки» у 2019 році відповідно до Календарного плану виконання робіт, який є Додатком 3 до вказаного вище Договору (а.с. 169, том 4).

Згідно абз. 2 пункту 4.2 глави 4 Порядку № 955 роботи, які мають перехідний характер, вважаються виконаними, якщо по них складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передавання згідно з умовами відповідного договору та здійснено оплату відповідно до цих актів або здійснені авансові платежі, якщо це передбачено схваленою ІП.

Із Додатку 3 до Договору «Календарний план виконання робіт» вбачається, що тривалість виконання робіт становить 2019-2020 роки (а.с. 117-170, том 4).

Враховуючи те, що даний захід було визначено, як перехідний, що підтверджується зазначеним Календарним планом виконання робіт, суд дійшов висновку, що порушення при виконання даного заходу ІП на 2019 рік з боку позивача відсутні.

Щодо заходів «Технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною трансформаторів на ТМГ 160 кВА з розподільною шафою» та «Технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною трансформаторів на ТМГ 100 кВА з розподільною шафою» суд зазначає таке.

Позивач вказує, що під час експлуатації 34 шт. ТП 10/0,4 кВ було виявлено невідповідність технічних характеристик силових трансформаторів 10/0,4 кВ вимогам опитувальних листів проектної документації, про що було повідомлено підрядну організацію ТОВ «ВКК «ЕЛЕКТРИФІКАТОР», яка на виконання своїх гарантійних зобов`язань, виконала заміну 34 силових трансформаторів на нові в 2020 році та надало нові паспорти на силові трансформатори. Відсутність обмежувачів перенапруг 0,4 кВ (ОПН 0,4 кВ) з індикатором пробою (PZ -А 500/10) в кількості 3 од., при огляді об`єкту КТП 540-20 с. Ладинка, Чернігівського району, які зазначено у Акті приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в пояснюється спрацюванням даних ОПН 0,4 кВ під час проходження грози вже після вводу об`єкта в експлуатацію.

Відповідач в Акті перевірки № 183 зазначив, що відповідно до проектно-кошторисної документації по даному заходу передбачалось встановлення трансформаторів силових ТМГ -100/10/0,4 у кількості 23 од. Під час обстеження об`єктів та опрацювання первинних документів було зафіксовано, що на 19 трансформаторних підстанціях 10/0,4 кВ з 23, які були переоснащені згідно заходу 1П, відповідно до паспортів на нові трансформатори силові ТМГ - 100/10/0.4 зазначено дату виготовлення - 2020 рік. При цьому, у Довідці про вартість виконаних будівельних робіт та виграти (форма КБ-3) від 28.12.2019 було зафіксовано встановлення даного обладнання. Крім того, при огляді об`єкту КТП 540-20 с. Ладанка, Чернігівського району, який реконструйовано в рамках виконання заходу 1.1.5.31 «Технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною тр-ів на ТМГ 100 кВА з розподільною шафою» встановлено відсутність обмежувачів перенапруг 0,4 кВ з індикатором пробою (PZ -A 500/10) в кількості 3 од., які зазначено у Акті вартості, то придбавається виконавцем робіт (форма КБ-2в).

Відповідно до проектно-кошторисної документації по даному заходу передбачалось встановлення трансформаторів силових ТМГ - 160/10/0,4 у кількості 15 од. Було зафіксовано, що на всіх 15 трансформаторних підстанціях 10/0,4 кВ, які були переоснащені згідно заходу ІП, відповідно до паспортів на нові трансформатори силові ТМГ - 100/10/0,4 зазначено дату виготовлення - 2020 рік. При цьому, у Довідці про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) від 28.12.2019 було зафіксовано встановлення даного обладнання.

Судом встановлено, що Технічне переоснащення ТП 10/0,4 кВ з заміною трансформаторів на ТМГ 100 та 160 кВА з розподільною шафою в кількості 38 шт. виконано в 2019 році, що підтверджується Договорами підряду від 23.12.2019 № 3414 - № 3451, укладеними між позивачем та ТОВ «Виробничо-комерційна компанія «Електрифікатор», Довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 року від 28.12.2019, Актами приймання виконаних будівельних робіт № 1 від 28.12.2019, Актами вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 28.12.2019, Актами приймання-здачі відремонтованих реконструйованих та модернізованих об`єктів від 31.12.2019, Актами на закриття прихованих робіт, датованими 2019 роком, Протоколами випробувань (перевірок), Загальними журналами робіт, в яких значиться дата виконання робіт - 2019 рік (том 9 - том 16), Виписками з Оперативних журналів та з Журналів нарядів та розпоряджень (а.с. 1-95, том 17).

Щодо заходу «Технічне переоснащення ПС 110/35/10 Ке «Остер» в м.Остер, Козелецького району, Чернігівської області (3 черга) (Т-1)» суд зазначає таке.

Позивач зазначив, що Додаток до «Сертифікату відповідності на арматуру лінійну для кріплення неізольованих проводів повітряних ліній електропередачі та самонесучих ізольованих проводів», датований 07.02.2020, не відноситься до даного об`єкту. Зазначені в Сертифікаті матеріали при технічному переоснащенні ПС 110/35/10 кВ «Остер» не використовувались та в акті КБ-2в не відображені. «Сертификат приемки № на прокат стальной гарячекатанный из углеродистой стали обыкновенного качества. Полоса», «Сертификат приемки № на прокат стальной гарячекатанный из углеродистой стали обыкновенного качества. Круг», «Сертификат приемки № на сталь гарячекатанная периодического профиля для армирования железобетонных конструкций», «Сертификат качества № 2238» на труби, «Сертифікат якості № 2-904» на труби сталеві електрозварні, датовані 2020 роком не мають відношення до технічного переоснащення даного об`єкту. Копія паспорту на «Реле указательное серии РЕУ 11» з датою виробництва 2019 року надавалося перевіряючим листом від 12.06.2020 № 104.02/2779/01-15.

Відповідач зазначив, що у паспорті на «Реле указательное серии РЕУ 11» зазначено дата виготовлення - 2020 рік. При цьому, у Акті вартості, що придбавається виконавцем робіт (форма КБ-2в), від 31.12.2019 зафіксовано встановлення даного обладнання. По даному заходу фактично на об`єкті змонтовано «Реле вказівне РЕУ 11» у кількості 2 од. з датами на табличках - 01.18 та 08.19. «Додаток до Сертифікату відповідності на арматуру лінійну для кріплення неізольованих проводів повітряних ліній електропередачі та самонесучих ізольованих проводів», «Сертификат приемки № 00146744 на прокат стальной гарячекатанный из углеродистой стали обыкновенного качества. Полоса», «Сертификат приемки № на прокат стальной гарячекатанный из углеродистой стали обыкновенного качества. Круг», «Сертификат приемки № на сталь гарячекатанная периодического профиля для армирования железобетонных конструкций», «Сертификат качества № 2238» на труби, «Сертифікат якості № 2-904» на труби сталеві електрозварні датовані 2020 роком, що свідчить про виконання заходу у 2020 році, а не 2019 році.

Судом встановлено, що виконання даного заходу в 2019 році підтверджується, зокрема: Договором підряду від 24.09.2019 № 3312, укладеним між позивачем та ТОВ «Енерджі Сервіс» (а.с. 189-220, том 6), Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 року від 31.12.2019 (а.с. 221, том 6), Актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року (а.с. 222-233, том 6), Актом вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 31.12.2019 (а.с. 234-235, том 6), Актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року від 31.12.2019 (а.с. 236-238, том 6), Актом приймання-здачі відремонтованих реконструйованих та модернізованих об`єктів від 31.12.2019 № 10019254 (а.с. 239, том 6), Виписками з Оперативного журналу № 4ЧД-3 та з Журналу нарядів і розпоряджень за період з 25.10.2019-29.01.2020 (а.с. 240-242, 243-250, том 6), Актами на закриття прихованих робіт № 1 - № 19, датованих 2019 роком (а.с. 2-20, том 7), Журналами монтажу та улаштування, із змісту яких вбачається виконання заходів у 2019 році (а.с. 21-35, том 7), Загальним журналом робіт (а.с. 27-35, том 7), Протоколами перевірки № 11-№ 20, № 152-110, № 154-110, № 155-10, № 839, № 840 - № 844, № 269, № 270 (а.с. 47-92, том 7), Фото від 02.12.2019 (а.с. 138, том 2), Сертифікатами приемки на прокат арматурний періодичного профіля для залізобетонних конструкцій № 46223079, № (а.с. 139, 140, том 2), фото від 02.12.2019 з завершеними роботами по улаштуванню маслоприймача (а.с. 137, том 2), Сертифікатом відповідності на лінійну арматуру серії ВГ, зареєстрований в реєстрі за № UA1.029.0015884-15 (а.с. 134, том 2).

Дата виробництва Реле вказівних РЕУ 11 - 2019 рік, підтверджується копією Паспорту ЕВУИ.647135.001 ПС (а.с. 109-118, том 2).

Щодо заходу «Технічне переоснащення ПС 35/10 Кв «Низьківка» в с. Низьківка, Щорського (Сновського) району, Чернігівської області» суд зазначає наступне.

Позивач вказує, що матеріали, зазначені в «Паспорті на залізобетонні вироби» на плити ПП 10-1 2», датованому 06.03.2020, при технічному переоснащені не використовувались. Плит ПП 10-1 2 на об`єкті ПС 35/10 кВ «Низьківка» немає. На даному об`єкті згідно з проектною документацією під силовий трансформатор встановлені лежні ЛЖ 2.8, сертифікати на які надавались під час перевірки та мають дати 2019 року (а.с. 149, 150, том 2). «Документ про якість бетонної суміші № 1» кількість 8 м куб. та «Документ про якість бетонної суміші № 1» кількість 3 м куб. датовані 2020 роком, відношення до даного заходу також не мають. По даному об`єкту кількість бетону, що передбачена проектно-кошторисною документацією та відповідно з актами КБ-2в, загалом складає 4,4 м3. Матеріал, визначений Сертифікатами на 11 м.куб не використовувався в роботі по даному об`єкту. В Додатку до «Сертифікату відповідальності на арматуру лінійну для кріплення неізольованих проводів повітряних ліній електропередачі та самонесучих ізольованих проводів» зазначена дата 07.02.2020 не відноситься до даного об`єкту, зазначені в даному Сертифікаті матеріали при вказаному технічному переоснащенні не використовувались та в акті КБ-2в не відображені. Враховуючи викладене, всі первинні документи підтверджують факт виконання ІП саме у 2019 році.

Відповідач зазначає, що «Паспорт на залізобетонні вироби» на плити ПП10-1 2 од., «Документ про якість бетонної суміші № 1», кількість 8 м куб., «Документ про якість бетонної суміші № 1», кількість 3 м куб., «Додаток до Сертифікату відповідності на арматуру лінійну для кріплення неізольованих проводів повітряних ліній електропередачі та самонесучих ізольованих проводів» датовані 2020 роком. Таким чином, використання матеріалів виготовлених у 2020 році на об`єктах ІП 2019 року підтверджуються первинною документацією, наданою Ліцензіатом під час проведення перевірки.

Судом встановлено, що з метою виконання вказаного заходу позивачем (Замовник) 25.09.2019 з ТОВ «Енерджі Сервіс» було укладено Договір підряду № 3310 (а.с. 51-77, том 8).

Вказаний захід було виконано в 2019 році, про що свідчать: Акт приймання-здачі відремонтованих реконструйованих та модернізованих об`єктів від 31.12.2019 № 10019251 (а.с. 94, том 8), Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 31.12.2019 (а.с. 78, том 8), Акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року від 31.12.2019 (а.с. 78-89, том 8), Акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт № 1-1 від 31.12.2019 (а.с. 89-90), Акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року від 31.12.2019 № 2 (а.с. 91-93, том 8), Виписки з Оперативних журналів № 4ЧД-3, № 11 та з Журналу нарядів та розпоряджень за період з 15.08.2019-12.12.2019 (а.с. 95-96, 97-98, 99-102, том 8), Акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт № 1-1 від 21.12.2019 (а.с. 89-90, том 8), Сертифікат на бетон загальною кількістю 5 м.куб. (а.с. 151, том 2), Протоколи випробування трансформаторного масла № 848, № 850, № 849, № 851, № 852, № 271, № 272, датовані 2019 роком (а.с. 110-116, том 8), інша супроводжуюча документація, датована 2019 роком (а.с. 117-196, том 8).

Щодо заходу «Технічне переоснащення ПЛ 10 Кв «Савин-Карпоки» Козелецького району, Чернігівської області» суд зазначає таке.

Позивач зазначив, що вказане технічне переоснащення виконано в 2019 році, що підтверджується наданими перевіряючим документами. Первинних документів, які б свідчили про те, що блочно-модульна комплектація трансформаторної підстанції виготовлена у 2020 році АТ «Чернігівобленерго» перевіряючим не надавалася.

Відповідач зазначив, що на табличці, яка розташована на блочно-модульній комплектній трансформаторній підстанції з силовим трансформатором 250 кВА вказано дату виготовлення - 2020 рік. Отже, позивачем на вказаному об`єкті використані матеріали, виготовлені у 2020 році.

Судом встановлено, що з метою виконання вказаного заходу АТ «Чернігівобленерго» з ТОВ «Електротехнічна компанія «Інтерком» 12.09.2019 було укладено Договір підряду № 3273 (а.с. 128-150, том 3), виконання якого, зокрема підтверджується копіями: Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 року від 28.12.2019 (а.с. 151, том 3); Акту приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року від 28.12.2019 (а.с. 152, том 3); Акту приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об`єктів від 31.12.2019 (а.с. 161, том 3); Виписки з Оперативного журналу № 21/2019 (а.с. 162-163, том 3); Виписки з Журналу обліку робіт за нарядами і розпорядженнями (а.с. 164-166, том 3); копіями Актів на закриття прихованих робіт, датованих 2019 роком №1-8, 10-15, 20-27 (а.с. 167-188, том 3); Журналів монтажу кінцевих кабельних муфт напругою понад 1000 В, датованих 2019 роком (а.с. 189-190, том 3) та інших супроводжуючих документів, датованих 2019 роком (а.с. 191-210, том 3).

Також суд звертає увагу, що згідно копії Паспорту силового трансформатору ОЛСПУ-1,25 У2 № АИАН.6712320.001 ПС датою його випуску є 27.12.2019 (а.с. 232-234, том 3). Копією Паспорту комплексної трансформаторної підстанції КТП-250/10/0,4 У1 підтверджується те, що датою його виготовлення є 2019 рік (а.с. 235-236, том 3).

Вказані докази, на думку суду, спростовують висновки відповідача щодо порушення позивачем вимог: пункту 4.2 глави 4 Порядку № 955 щодо введення в експлуатацію об`єктів Інвестиційної програми відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс, а також пункту 4.1 глави 4 Порядку № 955 та підпункту 43 пункту 2.2 Ліцензійних умов щодо обов`язку ліцензіата виконувати схвалену НКРЕКП інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні. Інвестиційна програма на 2019 рік виконана у повному обсязі та у встановлені строки.

Щодо невиконання вимог пункту 4.4 глави 4 Порядку № 955 в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків, то суд зазначає таке.

Пункт 4.4 глави 4 Порядку № 955 дає можливість ліцензіатам, при зміні (збільшенні або зменшенні) вартості виконання заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, до 5%, самостійно зробити перерозподіл фінансування між цими заходами в межах одного розділу за умови незмінності фізичних обсягів цих заходів. Саме цих вимог і дотримувався позивач при виконанні інвестиційної програми 2019 року.

Водночас умовами Порядку не передбачені вимоги щодо заходів за результатами яких склалося перевищення вартості понад 5%.

Постановою НКРЕКП від 21 березня 2017 року № 306 затверджено Методичні рекомендації щодо визначення сум необґрунтованого недовиконання інвестиційних програм, програм ремонтів енергопостачальних компаній та надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності (далі по тексту - Методика, у редакції постанови НКРЕКП від 19.02.2019 № 231).

Так, відповідно до змісту підпункту 17 пункту 1.4 Методики з метою визначення об`єктивної суми коштів, отриманої для фінансування ліцензованої діяльності та виконання інвестиційної програми, програми ремонтів при проведенні планових перевірок в акті перевірки фіксується інформація щодо джерел походження коштів, спрямованих на виконання заходів інвестиційної програми та програми ремонтів за звітний рік в умовах недостатності коштів, а також джерел походження коштів, спрямованих на перевищення вартості заходів інвестиційної програми на понад 5 %.

Умовами пункту 4.4 Методики передбачено, що сума необ`єктивного перевищення вартості заходів інвестиційної програми на звітний рік фіксується в акті перевірки та визначається як різниця між фактичною вартістю, що склалась за підсумками виконання інвестиційної програми, та граничним рівнем вартості. Гранична вартість визначається як добуток вартості заходу, передбаченої в інвестиційній програмі, та коефіцієнта 1,10 (10%).

Таким чином, необ`єктивним перевищенням вартості заходів інвестиційної програми є перевищення понад 10%, а по перевищенню від 5% до 10% ліцензіат надає перелік джерел походження коштів направлених на відповідні заходи. В Акті перевірки № 183 відповідач вказав, що перевитрат понад 10 % від запланованої вартості заходу ІП на 2019 рік не встановлено. Про невиконання вказаних вище вимог з боку позивача відповідачем у вказаному Акті не зазначено.

Вказане, на переконання суду, свідчить про відсутність в діях АТ «Чернігівобленерго» будь-яких порушень в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою Інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад 5%.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно накладено на АТ «Чернігівобленерго» штраф.

Надаючи оцінку іншим пунктам оскаржуваної постанови НКРЕКП, суд виходив з такого.

Як уже зазначалося, згідно з пунктом 3 оскаржуваної Постанови постановлено Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії AT «Чернігівобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на вартість не виконаних відповідно до вимог пункту 4.2 глави 4 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, заходів розділу І Інвестиційної програми на 2019 рік, схваленої постановою НКРЕКП від 18 липня 2019 року № 1541, на суму 63 153,45 тис. грн (без ПДВ).

Згідно з пунктом 4 оскаржуваної Постанови Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» при наступному встановленні (перегляді) тарифу на розподіл електричної енергії AT «Чернігівобленерго» опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175, за надання до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності, факт якої підтверджено Актом, складеним за результатами проведення позапланового виїзного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії від 15.06.2020 № 183.

Щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії, суд зазначає, що згідно з пунктами 3, 13 частини першої статті 17 Закону № 1540-VIII, для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема, розробляє та затверджує нормативно-правові акти, зокрема порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення державних регульованих цін і тарифів для суб`єктів природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг, а також для інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом.

Постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року № 1175 затверджено Порядок встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії (далі по тексту - Порядок № 1175), який регулює відносини щодо формування ліцензіатами та/або суб`єктами господарювання, які планують здійснювати діяльність з розподілу електричної енергії, тарифів на послуги з розподілу електричної енергії та встановлення цих тарифів Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно пункту 1.1 Порядку № 1175 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) НКРЕКП регулює відносини щодо формування ліцензіатами та/або суб`єктами господарювання, які планують здійснювати діяльність з розподілу електричної енергії (далі - ліцензіати), тарифів на послуги з розподілу електричної енергії та встановлення цих тарифів НКРЕКП.

Пунктом 4.2 Порядку № 1175 встановлено виключний перелік підстав та способів внесення змін до прийнятих рішень НКРЕКП щодо затвердження тарифу. Так, НКРЕКП за власною ініціативою, у тому числі, на підставі звітності, може коригувати тариф:

1) у разі невиконання інвестиційної програми, надання ліцензіатом недостовірних даних, помилок при розрахунку необхідного доходу;

2) у разі зміни обсягів розподілу електричної енергії відносно врахованих при розрахунку діючих тарифів більше ніж на 5 %;

3) у разі наявності дефіциту або профіциту коштів від здійснення діяльності з надання послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж у році 1-1, що підтверджується розширеним звітом ліцензіата;

4) за результатами здійснення заходів контролю за дотриманням Ліцензійних умов.

Відповідно до підпункту 2 пункту 7.8 Порядку № 1175 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг ініціює встановлення тарифів ліцензіата як засіб державного регулювання у сфері енергетики, у тому числі за зверненням ліцензіата, зокрема, за результатами перевірок господарської діяльності ліцензіатів.

Приписами пункту 7.11 Порядку № 1175 визначено, що при недотриманні ліцензіатом структури тарифу та/або невиконанні інвестиційної програми Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг може зменшити діючий тариф, вилучивши зі структури тарифу кошти за недотримання ліцензіатом структури тарифу та/або невиконання інвестиційної програми, або врахувати ці кошти як джерело фінансування інвестиційної програми.

Оскільки за результатами розгляду справи висновок НКРЕКП про порушення АТ «Чернігівобленерго» підпунктів Ліцензійних умов спростований під час розгляду справи, то як наслідок підлягає скасуванню пункт 3 оскаржуваної Постанови, оскільки перебуває у причинно-наслідковому зв`язку із виявленими порушеннями та накладенням штрафу.

Суд не приймає посилання відповідача на практику Верховного Суду, викладену у постанові від 04 лютого 2019 року в справі № 826/14482/17 із вказівкою на те, що оскаржуваний в даній справі пункт 3 Постанови № 1308 не породжує для позивача ніяких безпосередніх правових наслідків та не є рішенням, яке безпосередньо порушує права чи інтереси позивача, оскільки вказана справа не стосується даної справи. У даній справі головним аргументом АТ «Чернігівобленерго» є відсутність самої події правопорушення, яке виявив під час перевірки відповідач, а у справі № 826/14482/17 позивач не заперечував проти виявлених НКРЕКП порушень, позовні вимоги стосувалися самої процедури встановлення або перегляду тарифів. У справі № 826/14482/17 не досліджувалось питання належності підстав для такого заходу регулювання як зміна тарифів, тобто відповідності та належності висновків перевірки відносно застосованих заходів регулювання.

Щодо пункту 4 Постанови № 1308, то суд враховує, що відповідно до пункту 7.15 Порядку № 1175 у разі встановлення факту надання заявником до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності НКРЕКП має право відмовити ліцензіату у встановленні тарифу або встановити тарифи за власною ініціативою, зменшивши необхідний дохід ліцензіата на суму до 10 % від розрахованого, з урахуванням ступеня завданої шкоди та потенційних наслідків. Водночас ні в Акті перевірки № 183, ні в оскаржуваній Постанові не зазначено, яка саме інформація, на думку відповідача, є завідомо недостовірною. Поряд із цим, порушення, які зазначені відповідачем у висновках Акта перевірки № 183 та оскаржуваній Постанові, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Відтак, суд вважає, що пункт 4 оскаржуваної Постанови є також протиправним та підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку пропорційності суми накладеного штрафу виявленим порушенням, суд виходив з такого.

Згідно із частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Пункт 1 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлює, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності.

Відповідно до частини третьої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Як передбачає підпункт «б» пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню: за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Отже, за порушення ліцензіатом, що провадить господарську діяльність на ринку електричної енергії, відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності що підлягає ліцензуванню, НКРЕКП має право прийняти рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, згідно з частиною третьою статті 33 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий виплив.

За приписами частини другої статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зазначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за одним з таких принципів - здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Отже, при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Принцип пропорційності, на відміну від інших загальноправових принципів, спрямований безпосередньо на визначення необхідності втручання державних органів у права та свободи осіб, ступеня такого втручання і має на меті захист прав та свобод від надмірного правообмеження.

Принцип пропорційності зазвичай пов`язується зі справедливістю, яка є складною та багатогранною категорією.

Конституційний Суд України в рішенні від 02.11.2004 № 15-рп/2004, зокрема, зазначив, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню.

У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом, відповідності злочину і покарання, цілях законодавця і засобах, що обираються для їх досягнення.

Правова держава, вважаючи покарання передусім виправним та превентивним засобом, має використовувати не надмірні, а лише необхідні і зумовлені метою заходи.

Юридична відповідальність має на меті досягти основних результатів, яких прагне досягти Держава, притягуючи правопорушника до відповідальності.

Метою юридичної відповідальності є, зокрема, охорона правопорядку; захист прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб від незаконних посягань; виховання правопорушника, тобто вплив на його свідомість з метою недопущення ним повторного вчинення проступку (злочину); профілактика правопорушень, тобто вплив на інших осіб для запобігання правопорушенням з їхнього боку.

Одним з принципів юридичної відповідальності є її доцільність, що полягає у відповідності міри впливу, яка застосовується до правопорушника, меті юридичної відповідальності. Тобто, міра відповідальності повинна бути такою, щоб вона сприяла виправленню та перевихованню правопорушника. Якщо ж мета юридичної відповідальності досягнута, то доцільність припускає пом`якшення відповідальності або навіть звільнення від неї у випадках малозначності правопорушення, відсутності шкідливих наслідків тощо.

Відповідно до листа Міністерства палива та енергетики України від 15 лютого 2008 року № 02/17-279 принцип «пропорційності порушення та покарання» полягає у відповідності (пропорційності) визначення міри покарання або величини штрафних санкцій за правопорушення ступеня тяжкості правопорушення.

В свою чергу, наявність вказаного принципу зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступень тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність.

Застосування штрафних санкцій не повинно призводити до позбавлення суб`єкта господарювання можливості конкурувати або до неможливості задоволення споживчого попиту.

Оскаржуваною постановою відповідач застосував максимально можливий розмір штрафу, при цьому при визначенні розміру штрафних санкцій лише зазначив про вчиненні позивачем правопорушення. Однак, оскаржувана Постанова не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого позивачем правопорушення та відповідність вчиненого правопорушення розміру штрафу.

З огляду на встановлене, НКРЕКП під час прийняття рішення про застосування штрафних санкцій до позивача не керувалася засадами пропорційності, ефективності та розумності. Відповідачем не враховано усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення та без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів енергопостачальної компанії, на досягнення яких спрямоване це рішення.

З аргументом позивача про відсутність в Акті перевірки № 183 підписів всіх членів комісії, які проводили перевірку суд не погоджується, зважаючи на таке.

Досліджуючи зміст Акту перевірки № 183, судом встановлено, що підписи представників інших державних органів, залучених до перевірки (співробітників УСБУ України в Чернігівській області ОСОБА_2 та Управління Державної інспекції енергетичного нагляду України у Чернігівській області ОСОБА_3, працівників Управління Держгеонагляду у Чернігівській області ОСОБА_4, ОСОБА_1 ) у вказаному Акті відсутні, наявні написи «відсутній при підписанні». Підписи посадових осіб органу державного контролю наявні.

Згідно з частиною п`ятою статті 19 Закону 1540-VIII за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора (частина третя статті 19 Закону № 1540-VIII).

Кореспондуючі норми закріплені в абз. 1 пункту 2.4 розділу 2 та в абз. 1 пунктів 7.1, 7.2 розділу 7 Порядку № 428.

В абз. 5 пункту 2.4 розділу 2 Порядку № 428 передбачено, що до проведення перевірок НКРЕКП має право залучати представників інших державних органів, органів місцевого самоврядування за згодою керівників цих органів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що представники державних органів, які залучаються до проведення перевірки не є членами комісії. Обов`язкова наявність підписів вказаних представників нормами вказаних правових актів не передбачається. А отже відсутність підписів представників державних органів, які залучалися до проведення перевірки, не є порушенням при оформленні акту перевірки.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно зі статтею 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

При цьому, в силу положень частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії. Отже, вирішення даної справи залежить від доведеності відповідачем правомірності своїх дій.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При прийнятті рішення у цій справі суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

В Рішенні Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року № 5-р/2019, зазначено, що Конституція України містить низку фундаментальних положень щодо здійснення державної влади, передбачених статтями 3, 5, 6, 8, 19 Основного Закону. Названі конституційні приписи перебувають у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до усталених Конституцією України цілей їх утворення.

Тому, коли йдеться про вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та рішення, та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що приймаючи оскаржувану постанову «Про накладення штрафу на AT «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» від 09.07.2020 № 1308 НКРЕКП діяла необґрунтовано, не на підставі та у спосіб, що визначені законодавством України.

На думку суду, відповідачем не доведено правомірність та обґрунтованість спірного рішення з урахуванням вимог, визначених частиною другою статті 19 Конституції України, частини другої статті 2 КАС України, а тому, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, оскаржувані пункти постанови не ґрунтується на приписах чинного законодавства щодо підстав та порядку їх прийняття, а тому підлягають скасуванню як протиправні. Отже, позов належить задовольнити повністю.

Частиною першою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Платіжним дорученням від 30.07.2020 № 31290543 підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 25224,00 грн (а.с. 223, том 17).

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань НКРЕКП на користь позивача підлягає стягненню 25224,00 грн судового збору.

Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати пункт 1 щодо накладення штрафу в сумі 1 700 000 грн, пункт 3 в частині встановлення (перегляду) Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, тарифу на розподіл електричної енергії AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» шляхом його зменшення на суму 63 153,45 тис. грн (без ПДВ), та пункт 4 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1308 від 09.07.2020 «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг на користь Акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» судові витрати в сумі 25 224 (двадцять п`ять тисяч двісті двадцять чотири) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: Акціонерне товариство "Чернігівобленерго", вул. Гонча, 40, м. Чернігів, 14000, РНОКПП 22815333.

Відповідач: Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг, вул. Смоленська, буд. 19, м. Київ, 03057, .

Дата складення повного рішення суду - 12.11.2020.

Суддя Ю. О. Скалозуб