Справа № 380/10037/20
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2020-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань забезпечення позову

10 листопада 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хоми О.П., розглянувши у письмовому провадженні у м. Львові заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Дублянської міської ради, Дублянського міського голови Поповича Василя Юрійовича про визнання дій протиправними та визнання неправомочною сесії,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Дублянської міської ради (далі - відповідач-1, Дублянська МР), Дублянського міського голови Поповича Василя Юрійовича (далі - відповідач-2, Дублянський міський голова Поповича В.Ю.), в якому просить:

- визнати протиправними дії Дублянського міського голови Поповича В.Ю. щодо відкриття і проведення пленарного засідання Дублянської МР 12.10.2020 та підписання протоколу пленарного засідання Дублянської МР від 12.10.2020;

- визнати неправомочною 55 сесію Дублянської МР сьомого демократичного скликання, проведену 12.10.2020.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони Дублянській МР і Дублянському міському голові Поповичу В.Ю. видавати третім особам рішення Дублянської МР, прийняті на неправомочній сесії 12.10. 2020.

Необхідність вжиття заходів забезпечення позову у такий спосіб позивач обґрунтовує тим, що у позовній заяві вказано ознаки, що свідчать про очевидну протиправність відкриття і проведення Дублянським міським головою Поповичем В.Ю. пленарного засідання Дублянської МР 12.10.2020 та підписання протоколу пленарного засідання Дублянської МР від 12.101.2020, у зв`язку з чим рішення, прийняті на такому пленарному засіданні, є протиправними. Отримання третіми особами примірників рішень Дублянської МР, прийнятих на неправомочній сесії 12.10.2020, може призвести до позбавлення позивача ефективного захисту своїх прав як члена територіальної громади.

Відповідно до частини 1 статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку про її необґрунтованість, мотивуючи це наступним.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Згідно з частиною другою статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Статтею 151 КАС України передбачено вичерпний перелік заходів забезпечення позову.

Зокрема, позов може бути забезпечено шляхом:

Позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку..

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

При цьому, заходи забезпечення позову повинні обиратися судом з урахуванням дотримання балансу між правами та інтересами позивача, за захистом яких він звернувся, та наслідками впливу таких заходів на права та свободи заінтересованих осіб.

Заявник обов`язково повинен обґрунтувати свою заяву і з цією метою подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язує застосування певного заходу забезпечення позову. Доказами у даному випадку вважатимуться будь-які відомості, що вказують на ймовірне порушення чиїхось прав (свобод, інтересів) під час провадження у справі. При цьому тягар доказування при розгляді такої заяви покладається виключно на заявника.

Предметом оскарження є дії Дублянського міського голови Поповича В.Ю. щодо відкриття і проведення пленарного засідання Дублянської МР 12.10.2020 та підписання протоколу пленарного засідання Дублянської МР від 12.10.2020.

В заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просить заборони Дублянській МР і Дублянському міському голові Поповичу В.Ю. видавати третім особам рішення Дублянської МР, прийняті на неправомочній сесії 12.10.2020.

Дослідивши вказані обставини, суд встановив, що такі заходи забезпечення позову є неспівмірними із заявленими позивачем позовними вимогами.

Інших підстав для вжиття заходів забезпечення позову заявником не наведено.

Щодо наявності очевидних ознак протиправності дій відповідачів та порушення такими діями прав, свобод або інтересів позивача, як підстави для забезпечення позову, то вони повинні, насамперед, існувати поза обґрунтованим сумнівом.

Тобто, суд, який застосовує заходи забезпечення позову з цих підстав, повинен бути переконаний у тому, що відповідні дії явно суперечить вимогам закону за критеріями, визначеними частиною другою статті 2 КАС України, порушують права, свободи або інтереси позивача і вжиття заходів забезпечення позову є дієвим способом запобігання істотним та реальним негативним наслідкам таких порушень. У іншому випадку, висновки суду про наявність очевидних ознак протиправності спірних дій відповідачів та порушення ними прав, свобод чи інтересів позивача до розгляду справи по суті, свідчать про наперед сформовану судом правову позицію по справі.

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд має встановити наявність саме таких ознак, які свідчать про протиправність оскаржуваних дій поза обґрунтованим сумнівом, а не встановлювати правомірність/протиправність дій я на цій стадії.

Таким чином, у разі забезпечення позову у запропонований позивачем спосіб, судом надаватиметься правова оцінка діям Дублянського міського голови Поповича В.Ю. щодо відкриття і проведення пленарного засідання Дублянської МР 12.10.2020 та підписання протоколу пленарного засідання Дублянської МР від 12.10.2020, яка фактично призведе до розгляду справи по суті, що не відповідає завданням адміністративного судочинства та інституту забезпечення позову.

Заявником не подано доказів на підтвердження того, що невжиття вказаних в заяві заходів забезпечення позову призведе до ускладнення чи унеможливлення в подальшому виконання рішення суду або ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних та яких саме прав або інтересів позивача, за захистом якого він звернувся.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку, що відсутні передбачені частиною другою статті 150 КАС України підстави для вжиття заходів забезпечення позову, тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 150, 151, 154, 156, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви позивача про забезпечення позову, - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Оскарження ухвали не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.П. Хома