Справа № 140/13418/20
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2020-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2020 року ЛуцькСправа № 140/13418/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Каленюк Ж.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Любомльське територіальне медичне об`єднання Любомльської районної ради» до Любомльської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство «Любомльське територіальне медичне об`єднання Любомльської районної ради» (далі - КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради», позивач) звернулося з позовом до Любомльської міської ради (відповідач) про визнання протиправною бездіяльності щодо непроведення процедури громадського обговорення проекту детального плану території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55, з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території в місті Любомль Любомльського району Волинської області; зобов`язання провести процедуру громадських слухань щодо вказаного проекту детального плану території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 в місті Любомль (далі проект детального плану території).

В обґрунтування позову позивач вказав, що рішенням Любомльської міської ради від 26 вересня 2018 року №32/107-12 надано дозвіл на розробку проекту детального плану території, яким залучено кошти ТМО Любомльського і Шацького районів (правонаступник - КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради»). Проект детального плану території був розроблений фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та позивач оплатив виготовлення проекту, а 16 березня 2020 року передав його у Любомльську міську раду для затвердження. Проте відповідач листом від 19 березня 2020 року №225 повідомив, що оскільки подані документи не пройшли процедуру громадського обговорення, то вони не можуть бути затверджені; запропоновано звернутись повторно після проходження відповідних процедур. Як зазначив позивач, 08 липня 2020 року він повторно звернувся до відповідача - замовника детального плану території - з проханням провести громадські слухання щодо обговорення цього проекту у визначеному законом порядку, проте до сьогодні відповідач не вчинив дій для того, щоб провести громадське обговорення відповідно до статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №555. У наданій відповіді відповідач лише вказав, що він виконує функції замовника проекту детального плану території; планування території Любомльської об`єднаної територіальної громади здійснюється за рішенням Любомльської міської ради та для розгляду питання по суті просив врахувати умови при плануванні території, які викладені у листі від 17 березня 2020 року №206.

Позивач вважає, що Любомльська міська рада як замовник документації зобов`язана забезпечити громадське обговорення проекту, яке і має на меті отримання зауважень і пропозицій до розробленого детального плану території від жителів громади; свої пропозиції під час громадських слухань може надати і міська рада. Всі подані у такий спосіб пропозиції і зауваження надалі стають предметом обговорення депутатським корпусом. Одноосібно посадові особи органу місцевого самоврядування такі рішення приймати не вповноважені. Позивач вважає, що бездіяльність відповідача є порушенням принципу «належного урядування» та не дає можливості завершити процедуру затвердження детального плану території, чим порушуються інтереси підприємства, яке здійснило оплату за виготовлення проекту. Саме для поліпшення житлових умов лікарів та надання їм можливості побудувати власне житло на території міста підприємством було ініційовано розроблення детального плану території земельної ділянки, яка є у постійному користуванні КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради».

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою судді від 16 вересня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

У відзиві на позов відповідач позовні вимоги не визнав (а.с.44-48). В обґрунтування цієї позиції вказав, що замовником містобудівної документації детального плану території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території міста Любомль є Любомльська міська рада, а для виготовлення проекту залучено кошти позивача. В розробленому фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 проекті передбачено територію для розташування 14 індивідуальних житлових будинків (пункт 15 експлікації). Відповідач вважає, що оскільки земельна ділянка надавалась в користування позивачу для будівництва та обслуговування будівель, закладів охорони здоров`я та соціальної допомоги, тому її використання для індивідуальної забудови суперечить Генеральному плану міста Любомль, а отже проект детального плану території не може бути винесений на громадське обговорення.

Відповідач з посиланням на статтю 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звертає увагу, що детальний план території уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території та не може йому суперечити. Любомльська міська рада вносила пропозиції щодо оптимального цільового використання земельної ділянки, однак розробником проекту ці пропозиції враховані не були. Тому позивачу запропоновано після врахування зауважень виконавцем та проходження процедури громадського обговорення містобудівну документацію подати на розгляд чергової сесії міської ради для затвердження. Однак позивач наполягає на проведенні громадського обговорення проекту детального плану території саме у такій редакції.

З урахуванням наведеного відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Інші заяви по суті справи від сторін не надходили.

Відповідно до частини п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно із частиною другою статті 262 КАС України якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Від сторін не надходили клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини.

Відповідно до державного акта на право постійного користування земельною ділянкою серії ЯЯ №088751 від 08 січня 2009 року Любомльській центральній лікарні передано у користування земельну ділянку по вулиці Незалежності, 55 у місті Любомль з цільовим призначенням для обслуговування існуючих будівель, лікувальних корпусів, адміністративних та господарських споруд (а.с.24). Правонаступником Любомльської центральної лікарні є КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради», що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.6-7).

Рішенням Любомльської міської ради від 26 вересня 2018 року №32/107-12 «Про надання дозволу на розробку проекту детального плану території» надано дозвіл Любомльській міській раді на розробку проекту детального плану території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території в місті Любомль Любомльського району Волинської області. Пунктом 3 цього рішення для здійснення проплати за розробку проекту детального плану території залучено кошти ТМО Любомльського і Шацького районів (а.с.8).

12 та 20 серпня 2019 року КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради» уклало з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 договори №098 та №068 відповідно на виконання робіт щодо виготовлення детального плану та 27 серпня 2019 року позивач оплатив ці роботи (а.с.14-23).

16 березня 2020 року КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради» звернулося до Любомльської міської ради із листом №276/2.03.20 про затвердження проекту детального плану території (а.с.9). У відповідь на це звернення Любомльська міська рада листом від 19 березня 2020 року №225 повідомила, що без проведення процедури громадського обговорення проекту такий не може бути затверджений. Також інформувала, що звернулася до розробника проектної документації з пропозиціями щодо врахування у документації земельних ділянок комерційного призначення та повідомила про можливість повторного звернення позивача із клопотанням про затвердження відповідної документації після дотримання необхідних процедур (а.с.10).

08 липня 2020 року КНП «Любомльське ТМО Любомльської районної ради» повторно звернулось до Любомльської міської ради (лист №774/2.03.20), у якому просило провести громадські слухання щодо обговорення проекту детального плану території у визначеному законом порядку, оскільки для проведення таких самостійно у позивача відсутні повноваження (а.с.11-12). На це звернення відповідач листом від 05 серпня 2020 року №602 (а.с.13) повідомив, що Любомльська міська рада виконує функції замовника проекту детального плану території по вулиці Незалежності, 55 в місті Любомль; планування території здійснюється за її рішенням та для розгляду порушеного питання при плануванні території просила врахувати умови, викладені у листі від 17 березня 2020 року №206 (а.с.13).

Позивач, вважаючи бездіяльність щодо непроведення громадського обговорення розробленого проекту детального плану території протиправною та такою, що порушує принцип юридичної визначеності та належного урядування, звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі Закон №3038-VI); такий Закон спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації (частина третя статті 8 вказаного Закону).

Відповідно до частини першої статті 16 цього Закону планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 1 Закону №3038-VI детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Як встановлено частинами першою, третьою-шостою, дев`ятою статті 19 Закону №3038-VI, детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

На підставі та з урахуванням положень затвердженого детального плану території може розроблятися проект землеустрою щодо впорядкування цієї території для містобудівних потреб, який після його затвердження стає невід`ємною частиною детального плану території.

Детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами і правилами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Детальний план території не підлягає експертизі.

Частиною четвертою статті 10 наведеного Закону передбачено, що за рішенням органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування для розроблення плану зонування, детального плану території крім коштів державного та місцевих бюджетів можуть залучатися кошти з інших джерел, не заборонених законом, за умови виконання функцій замовника відповідним органом місцевого самоврядування.

Відповідно до частини восьмої статті 16 детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою, крім випадків, передбачених цим Законом.

Порядок розроблення детального плану врегульовано Порядком розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року №290 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20 грудня 2011 року за №1468/20206; надалі - Порядок №290).

Згідно з пунктом 1.4 розділу І Порядку №290 організація розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї здійснюється шляхом забезпечення: оприлюднення рішення про розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; визначення розробника містобудівної документації або внесення змін до неї та укладання договору з урахуванням положень, встановлених Законом України «Про публічні закупівлі»; складання разом із розробником та затвердження проекту завдання на розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; надання розробнику вихідних даних, а також вимог щодо розміщення об`єктів державного й регіонального значення або доручення щодо їх збирання; фінансування розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї відповідно до укладеного договору; надання розробнику оновленої картографічної основи, складеної відповідно до вимог законодавства; здійснення контролю за розробленням або внесенням змін до містобудівної документації; узгодження проекту містобудівної документації з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів; розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою згідно зі статтею 20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; подання проекту містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України, містобудівної документації з планування територій на регіональному рівні, генерального плану міст експертній організації для проведення експертизи в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №548 «Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації»; подання на затвердження завершеного проекту містобудівної документації.

Під час розроблення містобудівної документації пропозиції замовника щодо використання територій вносяться ним на розгляд розробника для визначення можливості їх врахування в проекті містобудівної документації (пункт 1.10 розділу І Порядку №290).

Розділ І Порядку №290 визначає загальні умови розроблення містобудівної документації на державному, регіональному та місцевому рівнях. Розробленню містобудівної документації з планування території на місцевому рівні присвячений розділ IV Порядку №290. Так відповідно до пункту 4.1 розділу IV цього Порядку рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

При цьому замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (пункт 4.3 розділу IV Порядку №290).

Відповідно до пунктів 4.6, 4.8 розділу IV Порядку №290 детальний план території розробляється суб`єктами господарювання, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат.

Детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області).

Згідно з пунктом 4.9 розділу IV Порядку №290 крім функцій, визначених у пункті 1.4 розділу I цього Порядку, замовник розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні: звертається до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення), Мінрегіону України (для міст Києва та Севастополя) щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту; забезпечує проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проекті містобудівної документації на місцевому рівні в порядку, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні».

У свою чергу, відповідно до пункту 4.10 розділу IV Порядку №290 крім функцій, передбачених у пункті 1.5 розділу I цього Порядку, розробник містобудівної документації на місцевому рівні: бере участь у розгляді пропозицій громадськості до проекту генерального плану, плану зонування території, детального плану території в процесі проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів; доопрацьовує в разі необхідності проект містобудівної документації за результатами розгляду на архітектурно-містобудівній раді та громадських слухань щодо врахування громадських інтересів.

За змістом пункту 4.12 розділу IV Порядку №290 детальний план території, яка розташована в межах населеного пункту, розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради, а за відсутності затвердженого в установленому порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.

Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, відповідна районна державна адміністрація забезпечують оприлюднення детального плану території протягом 10 днів з дня його затвердження.

Відповідно до частини третьої статті 21 Закону №3038-VI замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Вирішуючи спір судом враховано, що замовником детального плану території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 у місті Любомль з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території відповідно до рішення Любомльської міської ради від 26 вересня 2018 року №32/107-12 є відповідач Любомльська міська рада та відповідно до положень частини четвертої статті 10 Закону №3038-VI за її рішенням для розроблення детального плану території залучено кошти позивача, який є користувачем цієї земельної ділянки.

Отже, замовник детального плану території відповідно до цього статусу відповідно до частини восьмої статті 16 Закону №3038-VI, пункту 4.12 розділу IV Порядку №290 має обов`язок розглянути та затвердити проект детального плану території у межах населеного пункту протягом 30 днів з дня його подання.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що має зауваження до розробленого проекту детального плану території (в частині розташування 14 індивідуальних житлових будинків). Також у листі від 19 березня 2020 року №225, адресованому позивачу, Любомльська міська рада повідомила про наявність у неї пропозицій щодо передбачення у документації земельних ділянок комерційного значення.

У цьому контексті суд зауважує, що замовник містобудівної документації є відповідальним за організацію її розроблення. Це означає, що замовник разом із розробником складає та затверджує проект завдання на розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї, надає розробнику вихідні дані (пункт 1.4 розділу І Порядку №290). При цьому свої пропозиції щодо використання територій для визначення можливості їх врахування в проекті містобудівної документації замовник має можливість вносити під час її розроблення (пункт 1.10 розділу І Порядку №290). Відповідач не надав доказів, що проект не відповідає завданню на розроблення містобудівної документації та що він вносив пропозиції під час розроблення проекту детального плану території.

Матеріали справи містять розроблений проект «Детальний план території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 у місті Любомль з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території» (копія на а.с.25-96). З його змісту видно, що проект розроблено з метою уточнення у більш крупному масштабі положень Генерального плану міста; зміни функціонального призначення території; формування принципів планувальної організації забудови; встановлення червоних ліній та ліній регулювання забудови; встановлення всіх планувальних обмежень використання території згідно з державними будівельними нормами та санітарно-гігієнічними нормами; визначення параметрів забудови даної земельної ділянки; визначення містобудівних умов та обмежень; обґрунтування потреб формування нових земельних ділянок та визначення їх цільового призначення, зображення існуючих земельних ділянок та їх функціонального використання. При цьому враховано раціональний розвиток територій, напрямки нового будівництва, здійснення інженерного забезпечення в межах території, що проектується, та на прилеглих до неї територіях. Проект розроблено з використанням Генерального плану міста Любомль Волинської області, розробленого Державним інститутом проектування міст «ДІПРОМІСТО», (Львівський філіал) у 1984 році, містобудівного обґрунтування на реконструкцію існуючих приміщень Любомльської центральної лікарні під житло, розробленого Проектно-виробничим підприємством «КДС» у 2009 році (зі змінами у 2014 році) та ін. (а.с.37-38; 41). Як видно з розділу 5 проекту, розподіл території за функціональним призначенням базується на планувальних рішеннях, закладених Генеральним планом міста Любомль, та передбачається як територія житлової та громадської забудови (а.с.42-43).

Проект детального плану території 16 березня 2020 року позивач передав замовнику для розгляду. Разом з тим, затвердженню відповідачем розробленого проекту детального плану території повинна передувати процедура громадського обговорення цього проекту. Згідно з частиною третьою статті 21 Закону №3038-VI, пунктом 4.9 розділу IV Порядку №290 саме замовник повинен забезпечити проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проекті містобудівної документації на місцевому рівні.

Частиною першою статті 21 Закону №3038-VI визначено, що громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється (частина друга статті 21 Закону №3038-VI).

Згідно з частинами четвертою-шостою статті 21 названого Закону оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до частини десятої статті 21 Закону №3038-VI Кабінет Міністрів України постановою від 25 травня 2011 року №555 затвердив Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі - Порядок №555).

Пунктом 4 Порядку №555 передбачено обов`язок замовників містобудівної документації оприлюднити у двотижневий строк прийняті рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.

Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.

Відповідно до пункту 7 Порядку №555 громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Системний аналіз вказаних нормативно-правових актів дає підстави дійти висновку про те, що детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою виключно після проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів, при цьому затвердження на місцевому рівні детального плану території без проведення громадських слухань щодо його проекту чинним законодавством категорично забороняється. Разом з тим, громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються шляхом оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації. Обов`язок з проведення процедури громадського обговорення проекту детального плану території покладено на орган місцевого самоврядування.

Разом з тим, відповідач не надав доказів виконання ним як замовником детального плану території обов`язків, визначених частиною третьою статті 21 Закону №3038-VI, пункту 4.9 розділу IV Порядку №290, пунктів 4, 7 Порядку №555 в частині оприлюднення розробленого проекту детального плану території, організації та проведення громадських слухань щодо проекту.

Невиконання відповідачем таких обов`язків відтягує затвердження розробленого проекту детального плану території на невизначений строк. На думку суду, окремі пропозиції відповідача щодо передбачення у проекті земельних ділянок комерційного призначення та його умови, про які він заявляє після того, як проект був розроблений, не є перешкодою для виконання положень наведених нормативно-правових актів в частині організації та проведення процедури громадського обговорення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Варто зауважити, що коригування проекту детального плану території може бути проведене за результатами його громадського обговорення за рішенням органу місцевого самоврядування. Такий висновок випливає зі змісту пункту 4.10 розділу IV Порядку №290, за яким розробник містобудівної документації на місцевому рівні доопрацьовує в разі необхідності проект містобудівної документації за результатами розгляду на архітектурно-містобудівній раді та громадських слухань щодо врахування громадських інтересів.

Професійне обговорення проектних рішень забезпечується також діяльністю архітектурно-містобудівною ради, участь якої при розгляді містобудівної та проектної документації передбачає оцінку на відповідність законодавства, державних будівельних норм, особливостей містобудівної ситуації (архітектурно-планувальних рішень, техніко-економічних показників та архітектурної виразності). Відповідно до статті 20 Закону №3038-VI архітектурно-містобудівна рада при уповноваженому органі містобудування та архітектури виконавчого органу міської ради діє як дорадчий орган для професійного обговорення проектних рішень у сфері містобудування. Результати розгляду проектів містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою враховуються під час подальшого доопрацювання та затвердження таких проектів.

Частиною сьомою статті 21 Закону №3038-VI обумовлено шляхи розв`язання спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, за участю погоджувальної комісії. У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.

Отже, чинним законодавством передбачено можливість доопрацювання розробленого проекту містобудівної документації на місцевому рівні за результатами громадських слухань та пропозицій архітектурно-містобудівної ради.

Надалі функції відповідача після проведення громадських слухань зводяться до затвердження проекту детального плану території, розробленого відповідним суб`єктом господарювання, та оприлюднення прийнятого рішення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідач як орган місцевого самоврядування згідно із Законом №3038-VI здійснює повноваження щодо розгляду і затвердження детального плану території у межах населеного пункту та як замовник містобудівної документації забезпечує проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні, тим самим здійснює владні управлінські функції у цих правовідносинах.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності поведінки відповідача у спірних правовідносинах, яка підлягає оцінюванню на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України. За змістом цієї норми законність, обґрунтованість, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність є основними регуляторами діянь суб`єкта владних повноважень.

Хоча правом починати процедуру громадського обговорення згідно зі статтею 21 Закону №3038-VI наділений замовник (орган місцевого самоврядування), він у разі настання визначених законодавством умов зобов`язаний вчинити конкретні дії. На думку суду, відповідач як суб`єкт владних повноважень у даному випадку не довів належними та допустимими доказами та не навів достатніх аргументів на обґрунтування правомірності своєї бездіяльності щодо непроведення громадського обговорення проекту детального плану території земельної ділянки, що надана у користування позивачу. Така бездіяльність відповідача безумовно порушує інтереси позивача як землекористувача та який за погодженням із відповідачем оплатив розробку цього проекту, а тому має легітимні очікування на його затвердження. Однак відповідно до частини другої статті 21 Закону №3038-VI проект детального плану території не може бути затверджений без його громадського обговорення.

На думку суду, відповідачем як суб`єктом владних повноважень порушено принцип юридичної визначеності, який є невід`ємним елементом принципу верховенства права. Сутність принципу правової визначеності Європейський суд з прав людини трактує як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04) Суд підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74).

Відповідач доказів, які б підтверджували вчинення ним дій, спрямованих на організацію проведення громадського обговорення проекту детального плану території земельної ділянки як передумови його розгляду та затвердження, починаючи з березня 2020 року (після надання йому позивачем розробленого у встановленому порядку проекту) суду не надав, що вказує на те, що відповідач самоусунувся від виконання покладених на нього повноважень. Відповідач не надав суду доказів невідповідності проекту детального плану території Генеральному плану міста Любомль чи іншій існуючій містобудівній документації, його неприйнятності до затвердження, а також, що ним вживалися заходи, спрямовані на коригування цього проекту.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених вище норм чинного законодавства України, виходячи із наданих частиною другою статті 245 КАС України повноважень, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю шляхом прийняття рішення про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо непроведення процедури громадського обговорення проекту детального плану території та зобов`язання організувати та провести процедуру громадського обговорення цього проекту, як це обумовлено статтею 21 Закону №3038-VI, Порядком №555.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у сумі 2102,00 грн, що підтверджуються платіжним дорученням від 04 вересня 2020 року №709, випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету (а.с.5, 99).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 244-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Комунального некомерційного підприємства «Любомльське територіальне медичне об`єднання Любомльської районної ради» (44313, Волинська область, Любомльський район, село Згорани, вулиця Садова, будинок 30, ідентифікаційний код юридичної особи 37271416) до Любомльської міської ради (44300, Волинська область, Любомльський район, місто Любомль, вулиця Української Армії, будинок 2, ідентифікаційний код юридичної особи 04051336) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Любомльської міської ради щодо непроведення процедури громадського обговорення проекту «Детальний план території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території в місті Любомль Любомльського району Волинської області».

Зобов`язати Любомльську міську раду організувати та провести процедуру громадського обговорення проекту «Детальний план території земельної ділянки по вулиці Незалежності, 55 з урахуванням існуючої містобудівної документації для впорядкування території в місті Любомль Любомльського району Волинської області» відповідно до статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства «Любомльське територіальне медичне об`єднання Любомльської районної ради» за рахунок бюджетних асигнувань Любомльської міської ради судові витрати у сумі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві грн.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд.

Суддя Ж.В. Каленюк