Справа № 640/2480/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 листопада 2020 року м. Київ № 640/2480/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та нечинним нормативно-правовий акт відповідача - Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.02.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.08.2020 позовну заяву повернуто позивачу на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.08.2020, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду стало те, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху позивачу не була вручена та повернута за закінченням терміну зберігання.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У пункті 8 частини першої статті 4 КАС України зазначено, що позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Частиною першою статті 5 КАС України гарантовано право кожній особі в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Наведені правові норми свідчить про те, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізує владні управлінські функції стосовно позивача.

Положення статті 264 КАС України визначають особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів: визначення осіб, які мають право оскаржити нормативно-правовий акт; встановлення строку, протягом якого нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду; опублікування оголошення про оскарження нормативно-правового акта у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений; розгляд справи щодо оскарження нормативно-правового акта за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, віднесення рішення суб`єкта владних повноважень до нормативно-правових актів чи індивідуальних актів має важливе значення вже на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки впливає на визначення строку оскарження такого акта, кола осіб, які мають право його оскаржити, порядку розгляду справи тощо.

Водночас, як передбачено пунктом 10 частини п`ятої статті 160 КАС України, у справах щодо оскарження нормативно-правових актів в позовній заяві зазначаються: відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

В порушення наведених положень позивачем в позовній заяві не зазначено яким чином оскаржуване рішення порушує безпосередньо права та інтереси позивача та до позовної заяви не додано жодного доказу, що підтверджує наявність порушеного права позивача внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного рішення.

В позовній заяві відсутні відомості про застосування оскаржуваного рішення до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт.

Також із змісту позовної заяви та доданих до неї документів не вбачається, що оскаржуване рішення віднесено до нормативно-правових актів.

У зв`язку із зазначеними недоліками неможливо також перевірити дотримання позивачем строку звернення до суду.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Таким чином, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо порушує права, свободи чи законні інтереси позивача.

Захист порушеного права на майбутнє не допускається.

Вказана правова позиція щодо захисту порушеного права викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі №822/3345/17.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем не вказано реквізитів оскаржуваного рішення.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

4. Копію ухвали надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.П. Шулежко