Справа № 333/1719/20
Суддя: Михайлова А. В.
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 333/1719/20
Провадження № 2-а/333/90/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі судді Михайлової А.В., за участю секретаря судового засідання Уляницької Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду м.Запоріжжя, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції 2 батальйону 2 роти Брусинець В.В., Управління патрульної поліції в Запорізькій області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ЕАК № 2327564 від 01.04.2020 року,

В С Т А Н О В И В:

08 квітня 2020 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції 2 батальйону 2 роти Брусинець В.В., Управління патрульної поліції в Запорізькій області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ЕАК № 2327564 від 01.04.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено наступне.

01 квітня 2020 року відносно позивача старшим сержантом поліції 2 батальйону 2 роти Брусинець В.В. винесено постанову за порушення п. 12.4 Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 122 КУпАП. З оскаржуваною постановою позивач не згоден, оскільки прибор використовувся інспектором в ручному режимі, а повинен використовуватися в автоматичному режимі. Просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 01 квітня 2020 року серії ЕАК № 2327564 та закрити провадження у справі.

28 травня 2020 року представник відповідача за довіреністю Малій О.М. надав до суду відзив на адміністративний позов, а також долучив в якості доказів фото з приладу ТruCam LTI 20/20 ТС 000571, копію свідоцтва про повірку, DVD-R диск з фото- та відеозаписом подій. У відзиві представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі та, зокрема, зазначив з посиланням на норми КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію», що обставини, на які вказує позивач, не виключають подію інкримінованого йому правопорушення та наявність ознак складу такого правопорушення у його діях. Так, 01 квітня 2020 року під час несення служби в м.Запоріжжі за допомогою лазерного вимірювача швидкості ТruCam 000571 було виявлено порушення Правил дорожнього руху, а саме: водій транспортного засобу «OPEL», номерний знак НОМЕР_1 , рухався зі швидкістю 76 км/год., при цьому, перевищив встановлене обмеження швидкості руху в населеному пункті, чим порушив п.12.4 ПДР України. Зупинивши автомобіль під керуванням позивача, представившись згідно із ч.3 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», була оголошена причина зупинки, а саме: те, що водій порушив вимоги ПДР України. Враховуючи вчинення позивачем адміністративного правопорушення, відносно нього була винесена постанова у справі про адміністративне правопорушення.

У судове засідання позивач, повідомлений своєчасно та належним чином, не прибув, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує та просить його задовольнити.

Представник відповідача, повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце розгляду справи у судові засідання не прибув, надав відзив на позовну заяву, в якому просить справу розглянути без його участі, в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

01 квітня 2020 року старшим сержантом поліції 2 батальйону 2 роти Брусинець В.В. винесено постанову серії ЕАК № 2327564, відповідно до якої 01 квітня 2020 року, об 16 годині 26 хвилин, ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом «OPEL», номерний знак НОМЕР_1 , у м. Запоріжжі по вул. Брюлова, порушив встановлені обмеження швидкості руху в населеному пункті більш як на 20 км./год., а саме рухався зі швидкістю 76 км./год. - вимірювач TruCam ТС00571, чим порушив п. 12.4 Правил дорожнього руху - у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год., відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 122 КУпАП, внаслідок чого на позивача було накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 255 грн.

Оскільки постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена 01 квітня 2020 року, а позивач звернувся до суду 08 квітня 2020 року, то встановлений ч. 2 ст. 286 КАС України строк звернення до суду із позовною заявою ним не порушено.

Пунктом 12.4 ПДР України передбачено, що у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється зі швидкістю не більше 50 км/год.

Частиною першою статті 122 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину.

Згідно із ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З наданого відповідачем фотознімку, зробленого 01 квітня 2020 року об 16 годині 02 хвилини вимірювачем TruCam вбачається, що у м. Запоріжжя, на відстані 174,5 м було зафіксовано транспортний засіб «OPEL», номерний знак НОМЕР_1 , який рухався зі швидкістю 76 км. /год.

24 грудня 2019 року ДП «Всеукраїнський державний науково - виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» Мінекономрозвитку України видало свідоцтво № 22-01/17944 про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки - Лазерного вимірювача швидкості транспортних засобів TruCam LTI 20/20 ТС000571. Свідоцтво чинне до 24 грудня 2020 року.

Представником відповідача до відзиву надано DVD-R диск, на якому містяться відеофайли, на яких чітко видно транспортний засіб позивача «OPEL», номерний знак НОМЕР_1 ,, вказано швидкість, з якою рухався цей транспортний засіб - 76 км/год., дату 01 квітня 2020 року, час 16:02.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 23 ЗУ "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, вчинених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно із ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Частиною 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КУпАП перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

З наведеного вбачається, що диспозиція сформульована в ч. 1 ст. 122 КУпАП норми є бланкетною, тобто такою, що не називаючи конкретних ознак правопорушення або називаючи лише їх частину, відсилає для встановлення змісту ознак правопорушення до інших нормативних актів, які не є законами про адміністративну відповідальність. Таким чином, у вказаній постанові про адміністративне правопорушення повинно бути посилання на відповідний пункт ПДР, що передбачає вимоги до технічного стану транспортного засобу.

У постанові про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КУпАП вказано про порушення останнім п. 12.4 ПДР.

Підпунктом 12.4 Правил дорожнього руху передбачено, що у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 31 ЗУ "Про Національну поліцію" поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; зупинення транспортного засобу; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Статтею 40 ЗУ "Про Національну поліцію" передбачено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою, зокрема, забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Із оскаржуваної постанови вбачається, що транспортний засіб «OPEL», немерний знак НОМЕР_1 ,, яким керував ОСОБА_1 , рухався зі швидкістю 76 км/год.

Відповідно до вказаної постанови вимірювання швидкості здійснювалось лазерним вимірювачем швидкості руху TruCam LTI 20/20 серійний номер ТС 000571.

Положення про державну експертизу в сфері криптографічного захисту інформації затверджено наказом Адміністрації Держспецзв`язку від 16 липня 2008 року №651/15342.

Відповідно до п. 1.1. це Положення, розроблене відповідно до Законів України "Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України", «Про наукову і науково-технічну експертизу", «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", Положення про порядок здійснення криптографічного захисту інформації в Україні, затвердженого Указом Президента України від 22 травня 1998 року № 505, Положення про Адміністрацію Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 вересня 2014 року № 411, установлює порядок організації та проведення державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації в Україні.

За змістом п.1.3 Положення експертний висновок - документально оформлений результат експертизи, який надається Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України за проведеним аналізом результатів експертних досліджень.

Згідно із пп. 2.1.1, п. 2.1 розділу ІІ Положення подання та розгляд заявки, укладання договорів для проведення експертизи таких об`єктів, як: засоби, призначені для розробки, дослідження, виробництва та випробувань засобів, засоби та системи генерації, тестування і розподілу ключових даних; криптографічні системи, засоби та обладнання КЗІ, програмно-технічні комплекси центрів сертифікації ключів, які передбачають акредитацію, надійні засоби електронного цифрового підпису, замовник подає до Адміністрації Держспецзв`язку заявку на проведення державної експертизи в сфері криптографічного захисту інформації (додаток 1). До заявки на експертизу перелічених вище об`єктів (далі - криптографічні засоби) додається комплект документів та матеріалів згідно з переліком документів та матеріалів, необхідних для проведення експертизи криптографічних засобів вітчизняного виробництва (додаток 2), або переліком документів та матеріалів, необхідних для проведення експертизи криптографічних засобів іноземного виробництва (додаток 3). Дія експертного висновку може бути розповсюджена на зразки криптографічного засобу, що пройшли верифікацію. За результатами верифікації видається експертний висновок, термін дії якого не може перевищувати терміну дії експертного висновку, який розповсюджується на зразок-свідок цього засобу (п. 2.3.16).

У ст. 1 1 ЗУ "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах" надано визначення термінів, серед яких: криптографічний захист інформації - вид захисту інформації, що реалізується шляхом перетворення інформації з використанням спеціальних (ключових) даних з метою приховування/відновлення змісту інформації, підтвердження її справжності, цілісності, авторства тощо; обробка інформації в системі - виконання однієї або кількох операцій, зокрема: збирання, введення, записування, перетворення, зчитування, зберігання, знищення, реєстрації, приймання, отримання, передавання, які здійснюються в системі за допомогою технічних і програмних засобів; порушення цілісності інформації в системі - несанкціоновані дії щодо інформації в системі, внаслідок яких змінюється її вміст; порядок доступу до інформації в системі - умови отримання користувачем можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації.

Указом Президента України від 22 травня 1998 року N 505/98 затверджено Положення про порядок здійснення криптографічного захисту інформації в Україні.

У Положенні про державну експертизу в сфері криптографічного захисту інформації затверджено наказом Адміністрації Держспецзв`язку від 16 липня 2008 року №651/15342 вказано, що державну політику у сфері криптографічного захисту інформації відповідно до закону реалізує Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України (п. 3). Державні органи, підприємства, установи і організації придбавають, вивозять з України, використовують криптосистеми і засоби криптографічного захисту інформації за погодженням з Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (п. 5). Для криптографічного захисту конфіденційної інформації використовуються криптосистеми і засоби криптографічного захисту, які мають сертифікат відповідності (п. 8).

Таким чином, порядок здійснення криптографічного захисту інформації є обов`язковим для всіх державних установ, у тому числі і для Національної поліції з метою застосування у роботі лазерного вимірювача швидкості.

Тобто, проведення експертного висновку у сфері криптографічного захисту інформації відповідно до закону реалізує Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації.

Окрім того, Постановою КМУ № 373 від 29 березня 2006 року затверджено «Правила забезпечення захисту інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах». У п. 11 яких вказано, що у системі здійснюється обов`язкова реєстрація: результатів ідентифікації та автентифікації користувачів; результатів виконання користувачем операцій з обробки інформації; спроб несанкціонованих дій з інформацією; фактів надання та позбавлення користувачів права доступу до інформації та її обробки; результатів перевірки цілісності засобів захисту інформації. Забезпечується можливість проведення аналізу реєстраційних даних виключно користувачем, якого уповноважено здійснювати управління засобами захисту інформації і контроль за захистом інформації в системі (адміністратор безпеки).

Реєстрація здійснюється автоматичним способом, а реєстраційні дані захищаються від модифікації та знищення користувачами, які не мають повноважень адміністратора безпеки. Контроль за забезпеченням захисту інформації в системі полягає у перевірці виконання вимог з технічного та криптографічного захисту інформації та здійснюється у порядку, визначеному Адміністрацією (п. 24 Правил).

Таким чином, з огляду за вищевикладене, суд приходить до висновку, що проведення державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації є обов`язковим, у т.ч. і щодо всіх не лише заявлених Національною поліцією України, а також використовуваних у роботі засобів лазерного виміру швидкості LTI 20-20 «TruCAM».

Стосовно правових підстав застосування лазерного вимірювача швидкості TruCam LTI 20/20, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Лазерний вимірювач швидкості TruCam LTI 20/20 отримав сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки від 29 серпня 2012 року № UА-МІ/1-2903-2012. На підставі позитивних результатів державних приймальних випробувань Міністерством економічного розвитку і торгівлі України затверджений тип засобу вимірювальної техніки «Вимірювач швидкості автотранспортних засобів лазерний LTI 20/20 TruCam», який було зареєстровано в державному реєстрі засобів вимірювальної техніки за номером УЗ197-12.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.11.2015 року № 1362 пристрій TruCam був виключений з Державного реєстру засобів вимірювальної техніки.

Проте, чинним законодавством не передбачено повторного проходження даної процедури (сертифікації) для приладів, які вже були завезені на територію України та введені в експлуатацію. Тобто, вказана процедура проводилась виключно відносно тих засобів вимірювальної техніки, які планувалося серійно виробляти в Україні або ввозити на територію України відповідними партіями.

Суд звертає увагу, що така процедура як «сертифікація» взагалі не міститься в нормах чинного законодавства України.

Всі прилади, що використовуються працівниками Департаменту патрульної поліції, пройшли повірку. Міжповірочний інтервал для TruCam визначено Переліком засобів вимірювальної техніки, типи яких затверджені на підставі результатів державних приймальних та контрольних випробувань і міжнародних договорів України, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 05 квітня 2012 року № 437 і становить 1 рік.

Відповідно до свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 22-01/17944, виданого ДП Укрметртестстандарт» від 24.12.2020 року, лазерний вимірювач швидкості транспортних засобів TruCam LTІ 20/20 № ТС000571 є придатним до застосування.

Необхідно зазначити, що можливість використання виробу «TruCam LTІ 20/20» виробництва Laser Technology Inc. (серійний номер ТС000571) також підтверджується наявністю виданого Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України експертного висновку від 27.08.2018 року № 04/02/03/3008, який зазначає про правильність реалізації криптографічного алгоритму шифрування AES відповідно до ДСТУ ISO/IES 18033-3:2015 та забезпечення конфіденційності, цілісності та автентичності зареєстрованих даних.

Лазерний вимірювач швидкості TruCam LT1 20/20 здійснює вимірювання процесу порушення швидкісного режиму, що дозволяє ідентифікувати транспортний засіб, номерний знак. Прилад автоматично визначає координати кожного вимірювання швидкості, розрізняє режими обмеження швидкості, встановлені для вантажних, легкових транспортних засобів, а також мотоциклів.

Для фіксації допустимих швидкісних режимів руху транспортних засобів на приладі встановлюється поріг допустимої швидкості руху. При цьому враховується похибка приладу ±2 км/год. Прилад дозволяє вимірювати швидкість на дистанціях від 15 м до 1200 м.

Правильність реалізації у приладі TruCam зазначеного алгоритму підтверджено за результатами державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації.

Застосування алгоритму шифрування AES забезпечує контроль цілісності інформації не тільки в самому приладі TruCam, але також в зашифрованих файлах, що скопійовані на будь-які інші електронні носії.

Зазначені властивості алгоритму унеможливлюють підробку змісту інформації про порушення правил дорожнього руху від моменту її фіксації приладом TruCam.

Отже, впровадження додаткових заходів для забезпечення достовірності інформації про порушення правил дорожнього руху та проведення їх експертиз не є обов`язковим.

Таким чином, лазерні вимірювачі швидкості TruCam, які були введені в експлуатацію до моменту виключення їх з Державного реєстру, дозволяється застосовувати за умови позитивних результатів їх повірки. Наявним свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 22-01/17944 підтверджено придатність лазерного вимірювача швидкості TruCam LT1 20/20 № ТС000571 до застосування.

Тому суд не погоджується із доводами позову, щодо неправомірності застосування поліцейськими засобу вимірювальної техніки TruCam і ці доводи позову вважає необґрунтованими.

Щодо доводів позивача про те, що прилад TruCam повинен використовуватись лише у автоматичному режимі, слід зазначити наступне.

Відповідно до інструкції до TruCam виробником передбачено встановлення прикладу для стабілізації приладу під час його використання у ручному режимі.

Також відповідно до «Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису» затвердженої Наказом МВС від 18.12.2018 № 1026 та пункту 9 частини першої статті 31 Закону України «Про Національну поліцію», застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою:

1)попередження, виявлення або фіксування правопорушення;

2)охорони громадської безпеки та власності;

3)забезпечення безпеки осіб;

4)забезпечення публічної безпеки і порядку.

Згідно наданої представником відповідача копії свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 24 грудня 2019 року №22-01/17944, виданого ДП «Укрметртестстандарт», лазерний вимірювач швидкості транспортних засобів TruCAM LTI 20/20 №ТС000571 відповідає вимогам технічної документації на вимірювач. Діапазон вимірювань швидкості - від 2 км/год. до 320 км/год. Максимально допустима похибка при вимірюванні швидкості в ручному та автоматичному режимах: ±2 км/год. в діапазоні від 2 км/год. до 200 км/год.; ±1% в діапазоні від 201 км/год. до 320 км/год. Дане свідоцтво чинне до 24 грудня 2020 року.

Чинним законодавством не передбачено повторного проходження даної процедури (сертифікації) для приладів, які вже були завезені на територію України та введені в експлуатацію. Крім того, така процедура як «сертифікація» взагалі не передбачена нормами чинного законодавства України.

Всі прилади, що використовуються працівниками Департаменту патрульної поліції, пройшли повірку. Міжповірочний інтервал для TruCam визначено Переліком засобів вимірювальної техніки, типи яких затверджені на підставі результатів державних приймальних та контрольних випробувань і міжнародних договорів України, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 05 квітня 2012 року № 437 і становить 1 рік.

Проведення повірки передбачено Порядком проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08 лютого 2016 року №193.

Таким чином, суд зазначає, що за технічними характеристиками вимірювач TruCAM можна використовувати у ручному режимі, а отже, зафіксовані ним відомості є доказами в розумінні ст.251 КУпАП та ст.ст.73-46 КАС України.

До цього ж висновку прийшов Третій апеляційний адміністративний суд у постанові від 15 січня 2020 року у справі №404/4550/19 (2-а/404/261/19).

Окрім того, з наданого відповідачем фотознімку, зробленого 01 квітня 2020 року об 16 годині 02 хвилини вимірювачем TruCam вбачається, що у м. Запоріжжя, на відстані 174,5 м було зафіксовано транспортний засіб «OPEL», номерний знак НОМЕР_1 , який рухався зі швидкістю 76 км. /год.

До того ж, вищевказану подію зафіксовано на відеозаписі, який доданий представником відповідача до відзиву на позовну заяву.

Тому посилання позивача на недоведення відповідачем факту скоєння ним правопорушення суд вважає необґрунтованими.

Згідно ч. 1.ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Враховуючи, що відповідачем надані належні та допустимі докази на підтвердження вини позивача - ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про те, що відповідачем виконано обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, що покладений на нього статтею 77 КАС України, у зв`язку із чим у задоволені позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 122, 222, 251, 252, 280 КУпАП, ст.ст. 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції 2 батальйону 2 роти Брусинець В.В., Управління патрульної поліції в Запорізькій області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ЕАК № 2327564 від 01.04.2020 року - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя А.В.Михайлова