Справа № 540/64/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/64/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю

представника позивача - Табакар В.С.

представника відповідачки - Карпухіна Ю.Ю.

третіх осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради до ОСОБА_6 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання привести у первісний стан об`єкт будівництва шляхом знесення самочинно збудованої прибудови,

встановив:

І. Зміст позовних вимог

08 січня 2019 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ( далі - позивач, Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_6 ( далі - відповідачка, ОСОБА_6 ), яким просить постановити рішення про приведення у первісний стан об`єкта будівництва за адресою АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно збудованої прибудови.

II. Позиція сторін у справі

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що в порушення п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011 № 466 ( далі - Порядок № 466) відповідачка виконала роботи з будівництва прибудови до існуючого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 без отримання права на виконання будівельних робіт, про що Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради складено акт від 14.05.2018 р. та видано ОСОБА_6 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.05.2018 шляхом надання у встановленому порядку документи, що надають право на проведення будівельних робіт у термін до 16.07.2018. У зв`язку з не виконанням відповідачкою вказаного припису, що є порушенням пп. "а", "б" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 постанови КМ України № 553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради за результатами проведеного позапланового заходу державного контролю складено акт від 31.07.2018 №3/37 та видано ОСОБА_6 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2018 р., яким вимагає привести об`єкт будівництва у первісний стан у термін до 01.10.2018. Проте, в порушення пп. "а", "б" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 постанови КМУ № 553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" відповідачкою у строк встановлений вказаним приписом вимога Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради не була виконана, про що позивачем складено акт від 04.12.2018 № 3/70. Щодо доводу відповідачки про набуття власності на житловий будинок за вказаним адресом на підставі декларації про готовність до експлуатації об`єкта та технічний паспорт на житловий будинок від 03.08.2018, то позивач зазначає що під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, який належить ОСОБА_6 було виявлено, що документ який слугував підставою виникнення права власності у ОСОБА_6 є підробним, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.10.2017 та технічним паспортом на житловий будинок від 26.10.2016 р. З огляду на вказані обставини та відповідно до ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ч. 7 ст. 376 ЦК України позивач просить постановити рішення про приведення у первісний стан об`єкта будівництва за адресою АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно збудованої прибудови.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вказані обґрунтування позовних вимог та просив суд позов задовольнити.

19.07.2019 р. відповідачка надала до суду відзив на позов, яким заперечує проти його задоволення, вказуючи на те, що 21.12.2016 року вона набула право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до 1-М категорії складності, зареєстрованої 17.11.2016 р., про що свідчить запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 101. Відповідачка також вказує на звернення позивача з даним позовом після закінчення строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

В судовому засіданні представник відповідачки, просив суд відмовити у задоволенні позову.

06.10.2020 р. треті особи надали суду письмові пояснення, якими просять позов задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_6 свідомо ввівши в оману мешканців будинку АДРЕСА_2 зібрала підписи під проханням дозволити побудувати на прибудинковій території кафе павільйонного типу, проте,побудувала приватне помешкання з великою кількістю господарських споруд та обнесла їх парканом, чим самим перешкоджаючи вільному пересуванню членів громади на прибудинкової території.

В судовому засіданні треті особи підтримали вказані пояснення та просили суд позов задовольнити.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 25.01.2019 року позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 15.05.2019 року скасовано ухвалу від 25.01.2019 року, справу направлено до Херсонського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2019 року справу передано на розгляд судді ОСОБА_9 .

Ухвалою суду від 01.07.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 03.09.2019 р. вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 24.09.2019 р.

24.09.2019 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, оголошено перерву в підготовчому засіданні до 27.09.2019 року.

Ухвалою суду від 27.09.2019 року залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 27.09.2019 року зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 766/15582/18.

Ухвалою суду від 23.07.2020 поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 18.08.2020 р.

18.08.2020 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, відкладено підготовче засідання до 09.10.2020 року у зв`язку з не явкою уповноваженого представника позивача.

Ухвалою суду від 18.08.2020 зобов`язано позивача забезпечити у підготовчі та судові засідання уповноваженого представника з належними доказами представництва, визнано обов`язковою явку в судове засідання відповідачки або її представника.

Ухвалою суду від 09.10.2020 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 19.10.2020 р.

19.10.2020 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, оголошено перерву в судовому засіданні 26.10.2020 р. у зв`язку з витребуванням у позивача оригінали документів.

26.10.2020 суд видалився до нарадчої кімнати до 27.10.2020 р.

27.10.2020 судом проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

ОСОБА_6 є власницю житлового будинку загальною площею 188,2 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (індексний номер 134876337) станом на 20.08.2018 р., згідно якому підставою виникнення права власності є рішення суду від 21.06.2006 р. № 2/2097/06, видане Дніпровським районним судом м.Херсона, технічний паспорт № НОМЕР_1 від 03.08.2018, виданий ПП " Кайрос-Юг", декларація про готовність об`єкта до експлуатації ХС 98, видана 16.11.2016 Управлінням ДАБІ у Херсонській області.

24.04.2018 до Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради надійшло колективне звернення мешканців багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 за вх. №140/01-25Кз щодо перевірки незаконної розбудови приватного житлового будинку з господарськими спорудами у дворі житлового будинку по АДРЕСА_2 .

08.05.2018 Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради відповідно до ст. 41 Закону №3038, ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 та заяви мешканців багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 від 24.04.2018 року №140/01-25Кз, колективного звернення мешканців багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 від 03.05.2018 року №152/01-25Кз видано наказ № 120 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: "Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ( власник ОСОБА_6 ) та направлення від 08.05.2018 року №3/26.

14.05.2018 року за результатами проведення даної перевірки посадовою особою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради складено акт за № 3/26, яким встановлено, що ОСОБА_6 виконала роботи з будівництва прибудови к існуючому житловому будинку без отримання права на виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 № 466. Акт підписано ОСОБА_6 без зауважень.

14.05.2018 року Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось від ОСОБА_6 надати до управління у встановленому законодавством порядку документи, що надають право на проведення будівельних робіт, про що повідомити до 16.07.2018 р.

Також, на підставі вказаного акту перевірки Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради було складено протокол про адміністративне правопорушення від 14.05.2018 року та за результатом його розгляду прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 27/376/01-22 від 18.05.2018 року, якою ОСОБА_6 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та застосовано стягнення у вигляді штрафу 4250,00 грн.

Складені за результатами перевірки рішення ОСОБА_6 не оскаржені, 22.05.2018 року вона в повній мірі сплатила суму визначеного стягнення.

17.07.2018 року Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради з метою перевірки виконання ОСОБА_6 вказаного припису від 14.05.2018 р. та відповідно до ст. 41 Закону № 3038, ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 видано наказ про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: "Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 (власник - ОСОБА_6 ) за №189-1 та направлення від 18.07.2018 року №3/37.

31.07.2018 р. за результатами проведення вказаної перевірки посадовою особою Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради складено акт за №3/26, яким встановлено, що вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.05.2018 у строк до 16.07.2018 р. ОСОБА_6 не виконані, що є порушеннямпп. "а", "б" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 ПКМУ № 553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю". Акт підписано ОСОБА_6 без зауважень, його примірник отримано 07.08.2018 року.

31.07.2018 року Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось від ОСОБА_6 в строк до 01.10.2018 року привести об`єкт будівництва у первісний стан.

Крім того, на підставі висновку даного акту перевірки Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради було складено протокол про адміністративне правопорушення від 31.07.2018 року та за результатом його розгляду прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 47/572/01-22 від 07.08.2018 року про визнано ОСОБА_6 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та застосовано стягнення у вигляді штрафу 5 100,00 грн.

20.11.2018 р. Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради з метою перевірки дотримання вимог припису від 31.07.2018 та відповідно до ст. 41 Закону №3038, ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, видано наказ № 308 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: "Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 (власник - ОСОБА_6 ) за № 189-1 та направлення від 26.11.2018 р. № 3/70.

04.12.2018 за результатами проведення вказаної перевірки посадовою особою Управління складено акт за № 3/70, яким встановлено, що вимоги припису від 31.07.2018 щодо приведення об`єкт будівництва у первісний стан у строк до 01.10.2018 р. ОСОБА_6 не виконано, що є порушенням пп. "а", "б" п. З ч. З ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю". Даний акт перевірки ОСОБА_6 отримала 24.12.2018 р., що підтверджується рекомендованим повідомлення про його вручення.

Вважаючи, що відповідачка ухиляється від виконання законних вимог Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради по усуненню порушень вимог містобудівного законодавства, позивач звернувся до суду з даним позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553), в редакціях чинних на момент їх виникнення спірних).

Положеннями Закону № 3038-VI передбачено, зокрема,

- об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи. ( ст. 4);

- до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад ( частина 3 ст. 6);

- замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України ( пункт 1 частини першої статті 34);

зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України ( частина друга статті 34);

- центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання. Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду ( частина третя статті 34);

- у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. ( частина 1 статті 38);

- державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. (частина перша ст. 41);

- посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки у тому числі (…) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. ( частина третя статті 41)

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, передбачає, зокрема, -

- посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право у тому числі (…) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ( підпункт 3 пункту 11 ).

Статтею 5 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 № 2780-XII, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів ( абзац другий цієї статі).

За частиною 1 статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 № 687-XIV (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 687-XIV), будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частин першої, четвертої та сьомої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

VI. Оцінка суду

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що порядок реалізації повноважень органів державної архітектурно-будівельного контролю щодо знесення самочинного будівництва визначено у спеціальному законі, зокрема, у статті 38 Закону № 3038-VI.

Так, нормами вказаної статі встановлено перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення в органів державної архітектурно-будівельного контролю права на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням, а саме, .

1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;

3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку

За змістом статті 376 ЦК України знесення самочинного будівництва за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування у разі істотного відхилення від проекту, істотного порушення будівельних норм і правил є способом захисту як суспільних інтересів, так і прав інших осіб.

Відтак, реалізуючі повноваження належно, добросовісно та з метою, для якої вони надані, орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі настання умов, передбачених ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", має обов`язок звернутися до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Питання звернення до суду з позовом про знесення самочинного будівництва в цьому випадку є способом здійснення владних повноважень та дискреційними повноваженнями відповідача.

Отже, вирішуючи такий публічно-правовий спір, адміністративний суд перевіряє дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю імперативних правових норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки тягар доказування наявності перелічених обставин покладається на суб`єкта владних повноважень, що звертається до суду з адміністративним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництва, проте їх перевірка здійснюється судом.

Спори за позовами органів державного будівельного контролю про знесення самочинного будівництва неодноразово були предметом розгляду у Верховному Суді.

Так, у постанові від 29.01.2020 (справа 822/2149/18) Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформував ряд ключових правових висновків щодо цієї категорії справ:

1) можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

2) в інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (а) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (б) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (в) належно затвердженого проекту, стаття 376 ЦК України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Окрім іншого, Верховний Суд у зазначеному рішенні дійшов висновку про відсутність підстав для відступу від висновків, викладених у постановах Верховного Суду за наслідками розгляду справ № 820/3183/16, № 813/6426/14, № 813/6284/14, № 814/2645/15, № 813/6423/14.

Таким чином, у постанові від 29.01.2020 (справа № 822/2149/18) Верховний Суд сформував правовий висновок про те, що обов`язковому (безальтернативному) знесенню об`єкт будівництва підлягає лише у випадках, якщо такий об`єкт побудовано на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та/або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи. В усіх інших випадках знесенню передує встановлення можливості перебудови об`єкта будівництва.

Як встановлено судом, підставою звернення позивача до суду з вказаною вимогою є невиконання ОСОБА_6 припису Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 31.07.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо приведення до 01.10.2018 р. у первісний стан самочинно збудованої прибудови до існуючого житлового будинку, за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є саме ОСОБА_6 , без отримання права на виконання будівельних робіт.

При цьому, суд приймає до уваги рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17.12.2019 р. у справі № 766/15582/18, яке залишено без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17 березня 2020 р., яким відмовлено у задоволені позовних вимог ОСОБА_6 до Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради в частині визнання протиправним та скасування вказаного припису Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 31.07.2018 року, в якому суд першої інстанції, з яким також погодився суд апеляційної інстанцій, дійшли висновку що ОСОБА_6 виконала роботи з будівництва прибудови к існуючому житловому будинку без отримання права на виконання будівельних робіт. При цьому, ОСОБА_6 не заперечує як даний факт, так і факт того, що вимоги припису від 14.05.2018 року нею не виконані, а саме, документи на проведення будівельних робіт не оформлені як на момент видання спірного припису так і на момент розгляду даної справи, а тому ОСОБА_6 допустила порушення вимог пп. "а", "б" п. 3 ч. З ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 постанови КМ України № 553 "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", так як виключно від ОСОБА_6 залежало чи отримає вона документи, що надають право на проведення будівельних робіт, або ж демонтує самовільно побудовану добудову, виконавши вимоги припису.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи, що судовим рішенням, яке набрало законної сили, встановлено, що спірний об`єкт самочинного будівництва побудований ОСОБА_6 без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, то відповідно до вищевказаних приписів ЦК України та правових висновків Верховного Суду наявні підстави для знесенню такого об`єкта будівництва без попереднього встановлення можливості його перебудови.

Крім того, суд зазначає, що при вирішення питання щодо підстав для знесення самочинного будівництва правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України).

Як встановлено судом, між ОСОБА_6 та третіми особами є непорозуміння, які полягають у незаконному будівництві ОСОБА_6 приватного житла з великою кількістю господарських споруд, чим створила перешкоди у вільному пересуванні мешканцями вказаного будинку на прибудинковій його території.

Крім того, матеріали справи містять витяг з рішення Херсонської міської ради від 27.05.2020 р. № 2357, яким відмовлено ОСОБА_6 у дозволі на розроблення проектів землеустрою щодо відведення у власність/оренду земельну ділянку орієнтованою площею 455,0 кв.м. для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 у зв`язку з невідповідністю містобудівній документації, а саме, земельна ділянка розташована в зоні змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови.

Вказане свідчить також щодо позиції власника земельної ділянки, на території якої ОСОБА_6 самочинно збудовано самочинну прибудову до житлового будинку за вказаною адресою.

З огляду на вказане та враховуючи, що в межах розгляду даної справи судом встановлено, що ОСОБА_6 по-перше, припис від 14.05.2018 з вимогою привести об`єкт будівництва у відповідність до норм чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності у термін до 16.07.2018 не виконала та в подальшому вказані порушення не усунула; по-друге, маючи можливість врегулювати спірні правовідносини з третіми особами у дусі добросусідства, відповідачка до суду не надала доказів чи були такі намагання, по-третє, не виконуючи припис та не маючи дозвільних документів на будівництво спірної прибудови ОСОБА_6 повинна була усвідомлювати відповідальність та негативні наслідки, крайнім (найбільш негативним) з яких є знесення самочинного будівництва, суд керуючись частиною 7 статті 376 Цивільного кодексу України дійшов висновку про наявність підстав для прийняття рішення про знесення самочинного будівництва, яке є предметом розгляду у даній справі.

Щодо можливості знесення незаконно збудованої прибудови до житлового будинку, щодо якого виникло право власності, то суд враховує таке.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

За статтею 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (стаття 331 ЦК України).

Стаття 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачає, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Із офіційним визнанням державою права власності пов`язується можливість матеріального об`єкта (майна) перебувати в цивільному обороті та судового захисту права власності на нього.

Отже, законодавець визначив, що до інших правових наслідків, окрім офіційного визнання і підтвердження державою відповідних юридичних фактів, встановлюючи презумпцію правильності зареєстрованих відомостей з реєстру для третіх осіб, застосування норм Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не призводить. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним з юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для виникнення права власності, а самостійного значення щодо підстав виникнення права власності не має.

Таким чином, системний аналіз наведених положень законодавчих актів дозволяє стверджувати, що державна реєстрація визначає лише момент, після якого виникає право власності, за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення права власності.

При цьому формулювання положень статті 376 ЦК України виключають можливість існування інших способів легітимізації самочинного будівництва та набуття права власності на таке нерухоме майно, ніж ті, що встановлені цією статтею.

Тож реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, що здійснила самочинне будівництво, у силу наведених вище положень законодавства та приписів частини другої статті 376 ЦК України не змінює правовий режим такого будівництва, як самочинного, з метою застосування, зокрема, положень частини 4 цієї статті.

У постанові від 01.10.2019 у справі № 826/9967/18, обставини якої є релевантними, Верховний Суд зазначив, що після реєстрації права власності на реконструйований об`єкт нерухомого майна, у разі наявності всіх визначених законом підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, Департамент ДАБК зобов`язаний звернутися з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом.

З огляду на викладене, довід ОСОБА_6 про те, що вона є власницю житлового будинку загальною площею 188,2 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, як обставина, що унеможливлює застосування судом наслідків, передбачених статтею 376 ЦК України, у вигляді знесення самочинного будівництва, є необґрунтованими.

Що стосується позиції представника відповідачки щодо набуття ОСОБА_6 права власності на житловий будинок загальною площею 188, 2 кв.м., за вказаною адресою на підставі декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстровану Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради від 17.11.2016 р. ХС 98, що спростовує ознаки самочинного будівництва прибудови до житлового будинку, то суд вказує про таке.

Дослідивши в судовому засіданні оригінал вказаної декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстрованої Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради від 17.11.2016 р. ХС 98, суд встановив, що пункт 14 " Техніко-економічні показники об`єкта ( з урахуванням результатів технічної інвентаризації) містить показники загальної площі будівлі - 119,9 кв.м., а не 188, 2 кв.м., як це вказує представник відповідачки.

Вказані обставини також підтверджують позицію представника позивача, що Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради реєструвало Олійник О.А. саме декларацію про початок виконання будівельних робіт та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації об`єкта " Реконструкція кафе без зміни зовнішньої конфігурації під житловий будинок на розі АДРЕСА_3 ", згідно яким загальна площа житлового будинку складає 119,9 кв.м., що додатково підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності станом на 11.10.2017 та технічним паспортом на житловий будинок, складеним26.10.2016 р., копії яких наявні в матеріалах справи.

Крім того, суд приймає до уваги наявний в матеріалах справи лист Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 20.11.2018 р. № 835/01-22, адресований до Херсонського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Херсонській області щодо відкриття кримінального провадження стосовно підробки документів, на підставі яких у ОСОБА_6 виникло право власності на житловий будинок загальною площею 188, 2 кв.м., у т.ч. на підставі вказаної декларації про готовність об`єкта до експлуатації об`єкта за вказаною адресою.

Щодо посилання представника відповідачки в судовому засіданні на пропуск позивачем строку звернення до суду, то суд додатково вказує, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень ( абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до протоколу судового засідання від 27.09.2019 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволені заяви представника відповідачки ( адвоката В.М. Токаленко) про залишення позову без розгляду з підстав з пропуску позивачем строку звернення до суду, оскільки перевірку щодо виконання ОСОБА_6 припису від 31.07.2018 р. зі строком його усунення порушень до 01.10.2018 року, Управлінням з питань ДАБК Херсонської міської ради проведено 04.12.2018 року, а тому саме з цього моменту у позивача виникли підстави для звернення до суду. Оскільки позов здано на пошту 04.01.2019 року, що підтверджується поштовим конвертом, тому позивачем не пропущено 3-місячний строк звернення до суду.

Крім того, суд вказує що відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини забезпечення права на справедливий суд включає, в тому числі, і виконання судових рішень ухвалених відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У даній категорії справ рішення щодо зобов`язання відповідачки привести у первісний стан об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно збудованої прибудови повинно містити шляхи виконання цього рішення, а саме містити конкретизований опис стану до якого повинно бути приведено об`єкт.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалам справи, первинна площа житлового будинку 119,9 кв.м., яка відображена у декларації Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 17.11.2016 р. ХС 98 про готовність об`єкта до експлуатації об`єкта "Реконструкція кафе без зміни зовнішньої конфігурації під житловий будинок на розі АДРЕСА_3 " відповідає результатам технічної інвентаризації вказаного об`єкта, яке оформлено технічним паспортом на житловий будинок, складеним ПП ОСОБА_10 від 26.10.2016 р., а тому для забезпечення належного виконання судового рішення суд вважає за необхідне уточнити заявлені позивачем вимоги та доповнити їх шляхом " приведення у первісний стан об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до техніко-економічних показників об`єкта ( з урахуванням результатів технічної інвентаризації), зазначених у декларації Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 17.11.2016 р. ХС 98 про готовність об`єкта до експлуатації об`єкта "Реконструкція кафе без зміни зовнішньої конфігурації під житловий будинок на розі АДРЕСА_3 " та технічного паспорту на житловий будинок, складеного ПП ОСОБА_10 26.10.2016 р., шляхом знесення самочинно збудованої прибудови", оскільки саме вказаний технічний паспорт, підтверджує технічні показники житлового будинку до проведення незаконних будівельних робіт щодо самочинно збудованої прибудови. При цьому, дане уточнення не є іншими позовними вимогами, ніж заявлені позивачем.

Даний висновок суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 03.10.2018 р. у справі № 815/4305/14, адміністративне провадження № К/9901/5688/18.

VII. Висновок суду

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на зазначене, беручи до уваги ту обставину, що наявність порушення відповідачкою діючих законодавчих вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами та не було жодним чином спростовано відповідачкою, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

VIII. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90,143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

вирішив:

Позов Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Перекопська, буд. 166, ) до ОСОБА_6 (місце проживання АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_2 ), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_7 (місце проживання АДРЕСА_5 , рнокпп НОМЕР_3 ), ОСОБА_2 (місце проживання АДРЕСА_6 , рнокпп НОМЕР_4 ), ОСОБА_8 (місце проживання АДРЕСА_7 , рнокпп НОМЕР_5 ), ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_8 , рнокпп НОМЕР_6 ), ОСОБА_4 (місце проживання АДРЕСА_9 , рнокпп НОМЕР_7 ), ОСОБА_5 (місце проживання АДРЕСА_9 , рнокпп НОМЕР_8 ) про зобов`язання привести у первісний стан об`єкт будівництва шляхом знесення самочинно збудованої прибудови - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_6 (місце проживання АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_2 ) привести у первісний стан об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до техніко-економічних показників об`єкта (з урахуванням результатів технічної інвентаризації), зазначених у декларації Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради від 17.11.2016 р. ХС 98 про готовність об`єкта до експлуатації об`єкта "Реконструкція кафе без зміни зовнішньої конфігурації під житловий будинок на розі АДРЕСА_3 ", та технічного паспорту на житловий будинок, складеного ПП ОСОБА_10 26.10.2016 р., шляхом знесення самочинно збудованої прибудови.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 06 листопада 2020 р.

Суддя В.А. Дубровна

кат. 109010000