Справа № 320/11087/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні позову

09 листопада 2020 року 320/11087/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області, про визнання протиправними, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулися ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 з позовом до Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області, в якому просять суд:

- визнати протиправним і скасувати пункт 5 рішення Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1309-28-07 від 20.07.2020 року «Про взяття на облік громадян для виділення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства, індивідуального садівництва»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1567-33-07 від 12.10.2020 року «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у приватну власність для ведення особистого селянського господарства на території Сезенківського старостинського округу»;

- зобов`язати Баришівську селищну раду Баришівського району Київської області на найближчому засіданні сесії селищної ради повторно розглянути заяви ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_3 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_4 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП НОМЕР_5 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 РНОКПП НОМЕР_6 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_6 РНОКГІГІ НОМЕР_7 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_8 , про передачу їм у власність земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства та надання дозволу на виготовлення документації із землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства на території Сезенківського старостинського округу Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області, згідно поданих графічних матеріалів;

- зобов`язати Баришівську селищну раду Баришівського району Київської області подати и звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.11.2020 адміністративну справу залишено без руху.

До позовної заяви позивачами додано заяву про забезпечення позову, у якій просять суд:

- вжити заходи щодо забезпечення позову шляхом зупинення дії Рішення Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1497-32-07 від 21.09.2020 року « Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для створення громадського пасовища в с. Сезенків» та зупинення дії Рішення Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання №1567-33-07 від 12.10.2020 року «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у приватну власність для ведення особистого селянського господарства на території Сезенківського старостинського округу»;

- вжити заходи щодо забезпечення позову шляхом встановлення заборони відповідачу вчиняти певні дії, яка полягає в забороні Баришівській селищній раді Баришівського району Київської області затверджувати проекти землеустрою, дозволи на розробку яких надано Рішенням Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання №1497-32-07 від 21.09.2020 року та Рішенням Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1567-33-07 від 12.10.2020 року та передавати зазначені ділянки у приватну власність;

- вжити заходи щодо забезпечення позову шляхом встановлення заборони іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору, яка полягає у встановленні органам, які відповідно до вимог земельного законодавства мають право погоджувати проекти землеустрою, заборони затверджувати проекти землеустрою, дозволи на розробку яких надано Рішенням Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1497-32-07 від 21.09.2020 року та Рішенням Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1567-33-07 від 12.10.2020 року.

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивачі зазначили, що зупинення дії Рішення Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання №1497-32-07 від 21.09.2020 року та Рішенням Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області VII скликання № 1567-33-07 від 12.10.2020 року дозволить уникнути протиправного заволодіння земельними ділянками.

Відповідно частини першої статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

З урахування вищенаведеного положення Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд заяви заявників про забезпечення позову здійснюється без повідомлення сторін.

Розглядаючи заяву ОСОБА_2 , Хярм Н.І., представника ОСОБА_1 , Хярм В.В., Хярм К.В., ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 адвоката Трубнікової К.В. про вжиття заходів забезпечення позову по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з частиною першою статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

При цьому, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Таким чином, процесуальний закон наділяє суд повноваженнями на вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зокрема, шляхом зупинення дії індивідуального акта. Однак, передумовою для вжиття таких заходів з урахуванням положень частини другої статті 151 КАС України є існування та встановлення судом обставин, визначених частиною другою статті 150 КАС України.

Відповідно до абзацу 2 пункту 17 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" від 06.03.2008 № 2 в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також вказати ознаки, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно Рекомендації № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13.09.1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Отже, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, або захист цих прав та інтересів стане неможливим чи для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом заборони вчиняти певні дії.

За своєю суттю інститут забезпечення позову в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них, з точки зору процесуального закону, є необхідною передумовою для вжиття судом заходів до забезпечення позову у разі їх вжиття за заявою позивача.

При цьому заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.11.2018 у справі №826/8556/17 (номер в Єдиному державному реєстрі судових рішень - 78022699).

При цьому, суд наголошує на тому, що статтею 151 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений вичерпний перелік способів забезпечення позову, а тому суд може забезпечити позов тільки у визначений Кодексом адміністративного судочинства України спосіб.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 звернулися до Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області із заявами про безоплатну передачу їм у власність земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства та про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, які розташовані на території Сезенківського старостинського округу Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області.

20.07.2020 Баришівською селищною радою Баришівського району Київської області прийнято рішення №1309-28-7 про взяття на облік громадян для виділення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства, індивідуального садівництва. Згідно пункту 5 вказаного рішення, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 поставлено на загальну іногородню чергу для виділення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства.

21.09.2020 Баришівською селищною радою Баришівського району Київської області прийнято рішення №1497-32-07 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, орієнтовною площею 10 га для створення громадського пасовища в с. Сезенків.

12.10.2020 Баришівською селищною радою Баришівського району Київської області прийнято рішення №1567-33-07 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 .

Не погодившись з цими рішеннями, позивачі звернулися до суду з даним позовом про визнання їх протиправними та скасування.

У заяві про забезпечення позову позивачі просять суд зупинити дію Рішення №1309-28-07 від 20.07.2020 року та рішення № 1567-33-07 від 12.10.2020, заборонити відповідачу вчиняти певні дії у межах затвердження проектів землеустрою, дозволи на розробку яких надано Рішенням №1497-32-07 від 21.09.2020.

Заява мотивована тим, що у випадку невжиття вказаного заходу забезпечення позову, відповідач здійснюватиме дії щодо погодження або затвердження проектів землеустрою, що призведе, на їх думку, до протиправного землеволодіння земельними ділянками.

Суд враховує, що перевірка правомірності спірних рішень Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області є предметом спору у цій справі, при цьому правомірність вимог позивачів не є беззаперечною, а має бути перевірена під час розгляду справі, а тому ухвалення рішення про забезпечення позову у спосіб, в який просять позивачі, не відповідає меті інституту забезпечення позову, позаяк є фактично вирішенням справи по суті на період розгляду справи.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову позивачі зазначають про незаконність прийнятих відповідачем рішень, вказуючи на ті самі підстави, на які посилається і в позовній заяві.

Отже, обґрунтування вказаної вимоги тотожне обґрунтуванню позовних вимог, що є неприпустимим, а застосування судом заходів забезпечення позову, про які просять позивачі, без з`ясування фактичних обставин справи означатиме надання судом передчасних правових оцінок по суті пред`явленого позову і ототожнюватиметься з фактичним задоволенням позову.

Суд також звертає увагу на те, що позивачі не надали доказів існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди їх правам, свободам та інтересам до ухвалення рішення в адміністративній справі, не обґрунтували причин неможливості захисту (поновлення) прав, свобод та інтересів позивача після набрання законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів, не розкрили, у чому полягає необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав позивача у майбутньому, а також очевидність ознак протиправності рішення відповідача.

Заявниками не доведені та документально не підтверджені обставини, які б унеможливили захист їхніх прав та інтересів без вжиття відповідних заходів до ухвалення рішення у справі.

У поданих матеріалах відсутні докази та підтвердження того, що невжиття заходів до забезпечення позову якимось чином може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Також суд акцентує увагу, що доводи заявників в обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову базуються на непогодженні із самим рішенням, що оскаржується, а отже суд на стадії відкриття провадження у справі позбавлений можливості надавати оцінку аргументам позивача у справі, які в даному випадку збігаються із позицією сторони по справі в цілому.

Таким чином, підстави для вжиття заходів забезпечення позову відсутні, оскільки позивачі не навели належних доводів того, що невжиття заходів забезпечення позову в подальшому може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулися.

Суд також враховує співвідношення прав (інтересу), про захист яких просять позивачі, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб, які не є учасниками справи, адже забезпечення позову у розглядуваній справі у спосіб, про який просить позивач, у разі наявності права третіх осіб на запитувані земельні ділянки, може призвести до порушення прав інших осіб.

Згідно з ч. 5 ст. 154 КАС України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 8 ст. 154 КАС України ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Виходячи з викладених заявниками обставин та вищенаведених положень чинного законодавства, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 06.11.2020 про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 150-157, 243, 248, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про забезпечення позову - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.