Справа № 120/2672/20-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

03 листопада 2020 р. Справа № 120/2672/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Богоноса М.Б.,

за участю

секретаря судового засідання Михайловського М.В.

представника позивача Вавшка В.С.

відповідача Тиховського М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Хмільницька міська рада Вінницької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчити дії, стягнення моральної шкоди

УСТАНОВИВ:

19.06.2020 до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області (далі - ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області, відповідач) у якій той просив:

визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області щодо застосування коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2.5 у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 (земельна ділянка площею 0,1804 га, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 ), що перебуває у власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу землі від 27.03.2017;

зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області сформувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,1804 га, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 із застосуванням коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) значенням 0,5, відповідно до розділу 6 Нормативної грошової оцінки земель міста Хмільника, яким визначено таке застосування;

стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 1140000 грн моральної шкоди.

Не погоджуючись із діями Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області щодо застосування коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2,5 у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019, позивач зазначає, що відповідачем не враховано положення розділу 6 нормативної грошової оцінки земель міста Хмільника затвердженої рішенням 80 сесії 6 скликання Хмільницької міської ради № 2261 від 13.07.2015. Так, зазначеною нормою встановлено, що у разі, коли земельна ділянка знаходиться в стадії будівництва, або відведена під майбутнє будівництво, то до завершення будівництва, терміни якого визначені в проектній документації, при проведенні нормативної грошової оцінки необхідно застосовувати коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки із значенням 0,5.

Оскільки, рішенням виконкому Хмільницької міської ради № 122 від 21.02.2008 ОСОБА_1 було надано дозвіл на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторно-курортного типу по АДРЕСА_1 , будівництво якого ще не завершилося, на переконання позивача, при проведенні нормативної грошової оцінки необхідно застосовувати коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки із значенням 0,5 відповідно до розділу 6 нормативної грошової оцінки земель міста Хмільника.

Крім того, позивач стверджує, що на земельній ділянці з кадастровим номером :00:003:0439 розташована будівля, яка відповідно до історико-опорного плану м. Хмільника є історичною спорудою, тобто відноситься до земель історико-культурного призначення.

Відповідно до технічної документації нормативної грошової оцінки земель міста Хмільник коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки під історичними будівлями також дорівнює 0,5, що відображено у таблиці 3 розділу 6 цієї документації.

Позивач зазначає, що дії відповідача під час надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 із застосуванням завищеного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки є незаконним і таким, що призводить до безпідставного збільшення розміру нормативної грошової оцінки землі, що має наслідком незаконне збільшення податку на землю.

Позивач стверджує, що такі дії відповідача призвели до порушення прав позивача та спричинили йому моральну шкоду. Так, ОСОБА_1 змушений докладати значних зусиль та часу для захисту свої інтересів від незаконних дій державних контролюючих органів, а також нести незаплановані витрати, пов`язані із судовим захистом.

Враховуючи наведене та посилаючись на ч.1, п.2 та п.4 ч.2 ст. 23, ст. 1173 Цивільного кодексу України позивач оцінює спричинену йому діями відповідача моральну шкоду в сумі 1140000 грн.

Ухвалою від 24.06.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

01.07.2020 до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позову, вказаних в ухвалі від 24.06.2020.

Ухвалою від 03.07.2020 відкрито провадження у адміністративний справі та вирішено її розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

23.07.2020 представником позивача подано до суду клопотання із проханням продовжити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, яке ухвалою суду від 03.08.2020 задоволено. Розгляд справи продовжено в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 25.08.2020.

31.07.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому останній просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю з таких мотивів.

Відповідач зазначив, що органи Держгеокадастру жодним чином не впливають на обчислення розміру нормативно-грошової оцінки земельної ділянки оскільки вона автоматично формується на основі місця розташування земельної ділянки, її цільового призначення та площі за допомогою програми «НОРМАТИВ+» в якій обов`язково враховується порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Відповідач звертає увагу суду, що коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки змінюється при зміні цільового призначення земельної ділянки. Оскільки цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0439 - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07), тому коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки застосовується із значенням 2,5.

Також представник відповідача наголошує, що позивач у своїй позовній заяві лише цитує законодавчі норми, які жодним чином не підтверджують протиправність дій ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області.

Спростовуючи аргументи позивача щодо застосування коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки 0,5 на період проведення будівництва, відповідач зазначає, що на цій земельній ділянці вже була споруда коли вона надавалася позивачеві у власність.

Крім цього, положення розділу 6 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільника щодо використання коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки 0,5, застосовується за умови визначення терміну будівництва в проектній документації, яку позивачем не було надано ні суду, ні відповідачу.

Відповідач також не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання його сформувати новий витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки вважаючи її такою, що суперечить принципу розподілу влади. Так, на думку відповідача, видача витягу з нормативної грошової оцінки є його дискреційними повноваженнями і суд не вправі підміняти орган виконавчої влади.

Безпідставними та необґрунтованими відповідач також вважає вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, оскільки в позові не доведено наявність усіх умов цивільно-правової відповідальності.

Враховуючи наведене відповідач вважає свої дії пов`язані із застосуванням коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) значенням 2.5 у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 (земельна ділянка площею 0,1804 га, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 такими, що вчинені на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом.

У підготовче судове засідання, призначене на 25.08.2020 відповідач не прибув, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце його проведення. При цьому відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні.

Представник позивача у підготовче судове засідання, призначене на 25.08.2020 прибув.

Усною ухвалою суду від 25.08.2020 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату. Відмовляючи у задоволенні клопотання, суд зазначив, що відповідача було належним чином повідомлено про дату, час та місце судового засідання, а причини неприбуття у визнано неповажними.

Ухвалою суду від 25.08.2020 залучено до участі у справі у статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Хмільницьку міську раду та відкладено підготовче засідання на 28.09.2020.

31.08.2020 до суду надійшла відповідь на відзив у якому позивач, зокрема звертає увагу суду, що власником і держателем програми «НОРМАТИВ +» є відповідач, а тому саме на останнього покладається обов`язок внесення відомостей у цю програму, з урахуванням положень нормативної грошової оцінки земель м. Хмільник.

Також позивач наголошує, що у нього є усі необхідні документи, які підтверджують здійснення будівництва на спірній земельній ділянці, а відсутність у цих документах строків будівництва пов`язана із нормативним регулюванням, яке діяло на момент видачі дозволу на виготовлення проектно-кошторисної документації.

Так, Закон України «Про основи містобудування», який діяв у 2007 році, коли позивач отримав спірну земельну ділянку у користування, не містив положень, які б встановлювали граничні часові обмеження проведення будівництва та вимоги подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Позивач наголошує, що неможливість завершення будівельних робіт зумовлена протиправною бездіяльністю Хмільницької міської ради, яка полягає у допущенні самовільної забудови сусідньої із спірною землею ділянки. Крім цього, на переконання позивача, протиправна відмова Хмільницької міської ради у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки приватної власності по зміні цільового призначення земельної ділянки площею 0,1804 га, за кадастровим номером :00:003:0439 з призначення «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» (03.07) на цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд» (02.01) по АДРЕСА_1 також вплинула на тривалість процесу будівництва.

Позивач стверджує, що неможливість завершити будівництво готелю сталося не з його вини, що підтверджують надані ОСОБА_1 копії судових рішень, і ця обставина не надає відповідачу право вважати земельну ділянку такою, що забудована, а відтак застосовувати коефіцієнт зі значенням 2.5.

Не погоджується позивач також із твердженням відповідача про наявність в останнього дискреційних повноважень у випадку покладення на нього обов`язку сформувати належний витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Так, на переконання ОСОБА_1 , у разі встановлення протиправності в діях відповідача у застосуванні коефіцієнту 2.5, єдиним ефективним способом захисту порушеного права буде зобов`язати останнього надати належний витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

08.09.2020 на адресу суду надійшли пояснення третьої особи щодо позову у яких представник Хмільницької міської ради зазначив про необхідність відмовити у задоволенні позовних вимог з таких мотивів.

Представник Хмільницької міської ради звертає увагу суду, що позивачем з моменту отримання дозволу на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю (21.02.2008) не було розпочато будівництво, що мало наслідок втрату чинності такого дозволу відповідно до ч.15 ст. 24 Закону України «Про планування і забудову територій» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

В подальшому позивач не поновлював дозвіл на будівництво, а після 17.02.2011, дати прийняття Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ОСОБА_1 не отримував містобудівні умови та обмеження, які б свідчили про початок процедури будівництва.

Представник третьої особи, також зазначає, що позивач в судовому порядку оскаржував рішення виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 22.02.2016 про повернення пакета документів і відмову гр. ОСОБА_1 видати будівельний паспорт на «Реконструкцію нежитлової будівлі під одноквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 » та просив суд зобов`язати виконавчий комітет Хмільницької міської ради видати будівельний паспорт. Рішенням Хмільницького міськрайонного суду відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

28.09.2020 розгляд справи не відбувся у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному.

В судове засідання 15.10.2020 прибули представники позивача та відповідача, а третя особа, незважаючи на повідомлення її належним чином про дату, час та місце судового засідання - не з`явилася. Усною ухвалою від 15.10.2020 суд вирішив продовжити розгляд справи за відсутності третьої особи.

Усною ухвалою від 15.10.2020 судом встановлено п`ятиденний строк відповідачу для надання заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 15.10.2020 закрито підготовче провадження в адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.11.2020.

У судовому засіданні 03.11.2020 представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на підстави викладені у позовній заяві, а відповідач, в свою чергу просив відмовити у задоволенні позову, наводячи аргументи, що містяться у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що Рішенням виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 21.02.2008 № 122 (далі - Рішення Хмільницької міської ради № 122) ОСОБА_1 , як користувачу земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0439, надано дозвіл на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторного типу по АДРЕСА_1 (а.с. 94, т.1).

Цим рішенням зобов`язано ОСОБА_1 : отримати належну вихідну документацію в управлінні містобудування та архітектури; розробити проектно-кошторисну документацію та погодити її у встановленому порядку; укласти угоду з міською радою на пайову участь у розвитку інженерно-транспортних комунікацій, соціальної інфраструктури та благоустрою міста; роботи розпочати після одержання дозволу інспекції ДАБК на виконання будівельних робіт; після завершення робіт подати виконкому відповідні матеріали для прийняття даного об`єкта до експлуатації.

Рішенням 87 сесії Хмільницької міської ради 05.11.2015 № 2381 "Про перейменування вулиць й провулків у м. Хмільнику" об`єднано вул. Володарського та вул. Червоноармійська та перейменовано на вул. Староміська.

На підставі рішення 30 сесії 7 скликання Хмільницької міської ради № 713 від 27.01.2017, зі змінами внесеними рішенням 32 сесії 7 скликання Хмільницької міської ради № 758 від 09.03.2017 Хмільницька міська рада Вінницької області вирішила здійснити продаж ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,8104 га, яка знаходиться по АДРЕСА_1 з кадастровим номером - :00:003:0439. Категорія землі - землі житлової та громадської забудови; цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07) (а.с.96-99, т.1).

На підставі договору купівлі-продажу землі від 27.03.2017, ОСОБА_1 набув право власності на земельну ділянку площею 0,1804 га, з кадастровим номером 0:00:003:0439, яка знаходиться по АДРЕСА_1 . Цільове призначення земельної ділянки згідно цього договору - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (а.с. 12-17, т.1).

Рішенням 80 сесії 6 скликання Хмільницької міської ради від 13.07.2015 № 2261 затверджено технічну документацію про нормативну грошову оцінку земель міста Хмільника, та введено її в дію з 01.01.2016 (а.с.14-15, т.2).

Головним управлінням Держгеокадастру у Вінницькій області сформовано витяг від 26.02.2019 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 в якому при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки застосовано коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2.5 (а.с. 21, т.1).

23.05.2019 Головним управлінням Державної фіскальної служби у Вінницькій області прийнято податкове повідомлення-рішення у якому сума податкового зобов`язання із плати земельного податку була визначена з урахуванням нормативної грошової оцінки земельної ділянки зазначеної у витязі від 26.02.2019 (а.с. 18, т.1).

Позивач вважаючи, що відповідачем неправомірно враховано коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2.5 при формуванні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи оцінку діям відповідача при формуванні витягу від 26.02.2019 та правомірності зазначення у витязі коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2.5, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель регулюються Законом України «Про оцінку земель» №1378- IV (далі - Закон №1378- IV).

Відповідно до Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Стаття 5 Закону № 1378-IV передбачає, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 вказаного закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Згідно з положеннями ст. 20 Закону № 1378- IV, за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» № 1808-IV обов`язковій державні експертизі підлягає, зокрема, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи (ст. 1 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» № 1808-IV).

Згідно з п.271.2 ст.271 Податкового кодексу України рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Згідно з положеннями ст. 23 Закону № 1378- IV, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до пункту 2-1 розділу 1 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Головне управління Держгеокадастру в області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане (ч.1 «Положення про Головне управління Держгеокадастру в області» затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 № 333).

П.п. 271.1.1 п.271.1 ст.271 Податкового кодексу України встановлено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Як встановлено судом, Технічна документація з нормативно грошової оцінки земель м. Хмільник, яка розроблена ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування "ДНІПРОМІСТО" ім. Ю.М. Білоконя, проведена в 2015 році та затверджена рішенням Хмільницької міської ради від 13.07.2015 з урахуванням висновку державної експертизи землевпорядної документації № 340-15 від 31.03.2015 (а.с. 14-15, т.1).

Цим рішенням введено нормативну грошову оцінку земель м. Хмільника в дію з 01 січня 2016 року.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 № 489 (далі - Наказ № 489) нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = В*Нп/Нк*Кф*Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях), В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях), Нп - норма прибутку (6%), Нк - норма капіталізації (3%), Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІ Наказу № 489 коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 № 548.

Згідно з розділу 6 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільник, до земельних ділянок з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07) застосовується коефіцієнт функціонального використання із значенням 2,5.

На підставі заяви ОСОБА_1 відповідачем сформовано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 (земельна ділянка площею 0,1804 га, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07)). Відповідно до інформації зазначеної цьому витязі, нормативна грошова оцінка земельної ділянки визначалася з урахуванням коефіцієнта функціонального призначення із значенням 2.5.

Таким чином, ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області сформовано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 на підставі даних Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільник, яка розроблена та затверджена у визначеному порядку.

Щодо твердження позивача про необхідність застосування при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0439 коефіцієнта функціонального використання із значенням 0,5, суд зазначає таке.

Відповідно до розділу 6 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільника коли земельна ділянка знаходиться в стадії будівництва, або відведена під майбутнє будівництво, то до завершення будівництва, терміни якого визначені в проектній документації, при проведенні нормативної грошової оцінки необхідно застосовувати коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки із значенням 0,5.

Як вже зазначалося судом, територіальний орган Держгеокадастру формує витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на підставі даних, які містяться в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільника, а тому зобов`язаний враховувати, зокрема, положення розділу 6, в якому передбачено тимчасове, на період будівництва, застосування коефіцієнта функціонального використання із значенням 0,5.

Проте, аналіз положень розділу 6 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Хмільника, дає підстави стверджувати, що застосування коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки із значенням 0,5 можливе за умови, якщо на земельній ділянці проводиться будівництво із чітко визначеними строками такого будівництва у проектній документації.

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про планування і забудову територій» № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008) фізичні та юридичні особи, які мають намір здійснити будівництво об`єктів містобудування на земельних ділянках, що належать їм на праві власності чи користування, зобов`язані отримати від виконавчих органів відповідних рад, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, у разі делегування їм таких повноважень відповідними радами, дозвіл на будівництво об`єкта містобудування (далі - дозвіл на будівництво).

Фізичні та юридичні особи, заінтересовані в здійсненні будівництва об`єктів містобудування, подають письмову заяву про надання дозволу на будівництво до виконавчого органу відповідної ради або Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації.

До заяви додається документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. У разі, якщо замовник (забудовник) не є власником чи користувачем земельної ділянки, також подається нотаріально засвідчена згода власника земельної ділянки на забудову цієї ділянки, а якщо ділянка перебуває у користуванні, - нотаріально засвідчені згоди власника та користувача земельної ділянки на її забудову. Перелік інших документів та матеріалів, необхідних для отримання дозволу на будівництво, які додаються до письмової заяви, порядок їх розгляду визначаються регіональними та/або місцевими правилами забудови.

У разі прийняття сільською, селищною чи міською радою рішення про надання земельної ділянки із земель державної чи комунальної власності для розміщення об`єкта містобудування в порядку, визначеному земельним законодавством, зазначене рішення одночасно є дозволом на будівництво цього об`єкта.

Дозвіл на будівництво дає право замовникам на отримання вихідних даних на проектування, здійснення проектно-вишукувальних робіт та отримання дозволу на виконання будівельних робіт у порядку, визначеному цим Законом.

Дозвіл на будівництво надається на підставі комплексного висновку щодо відповідності запропонованого будівництва містобудівній документації, державним будівельним нормам, місцевим правилам забудови (далі - комплексний висновок).

Комплексний висновок і проект рішення про дозвіл на будівництво готуються спеціально уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури протягом місяця від дня звернення заінтересованої особи. У випадках, передбачених регіональними або місцевими правилами забудови, комплексний висновок готується з урахуванням висновків відповідних землевпорядних, природоохоронних, санітарних та інших органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Свої висновки зазначені органи надають протягом двох тижнів від дня звернення спеціально уповноваженому органу з питань містобудування та архітектури.

Дозвіл на будівництво об`єкта містобудування не є документом, що засвідчує право власності чи право користування (оренди) земельними ділянками.

Дозвіл на будівництво об`єкта містобудування не дає права на початок виконання будівельних робіт без одержання відповідного дозволу Державної архітектурно-будівельної інспекції України або її територіальних органів (далі - інспекції державного архітектурно-будівельного контролю).

У разі, якщо фізична або юридична особа не розпочала будівельні роботи протягом двох років від дня отримання дозволу на будівництво об`єкта містобудування, цей дозвіл втрачає чинність. Поновлення дозволу відбувається в такому ж порядку, як і його надання.

Судом встановлено, що Рішенням виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 21.02.2008 № 122 (далі - Рішення Хмільницької міської ради № 122) ОСОБА_1 , як користувачу земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0439, надано дозвіл на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторного типу по АДРЕСА_1 .

Цим рішенням зобов`язано ОСОБА_1 : отримати належну вихідну документацію в управлінні містобудування та архітектури; розробити проектно-кошторисну документацію та погодити її у встановленому порядку; укласти угоду з міською радою на пайову участь у розвитку інженерно-транспортних комунікацій, соціальної інфраструктури та благоустрою міста; роботи розпочати після одержання дозволу інспекції ДАБК на виконання будівельних робіт; після завершення робіт подати виконкому відповідні матеріали для прийняття даного об`єкта до експлуатації.

Отже, дозвіл на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторного типу по АДРЕСА_1 наданий рішенням Виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 21.02.2008 № 122 є дозволом на будівництво об`єкта містобудування в розумінні ст. 24 Закону України «Про планування і забудову територій» № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008) (далі - Закон № 1699-ІІІ).

Відповідно до ч.15 ст. 24 Закону України «Про планування і забудову територій» № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008) у разі, якщо фізична або юридична особа не розпочала будівельні роботи протягом двох років від дня отримання дозволу на будівництво об`єкта містобудування, цей дозвіл втрачає чинність. Поновлення дозволу відбувається в такому ж порядку, як і його надання. Ця норма була чинна до 14.04.2009, дати набрання чинності пунктом 10 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» від 16.09.2008 № 509-VI.

Будівельні роботи особа може розпочати після отримання відповідного дозволу Державної архітектурно-будівельної інспекції України або її територіальних органів(ч.14 ст.24 Закону № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008).

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» від 16.09.2008 № 509-VI змінено редакцію ст. 24 Закону №1699-ІІІ. Положення цієї статті, з 14.04.2009 не встановлювали двохрічний строк дії дозволу на будівництво об`єкта містобудування.

Проте, згідно з абз. 1 ч.1 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» від 16.09.2008 № 509-VI чинність, зокрема, дозволу на будівництво об`єкта містобудування, зберігалася протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом, а щодо об`єктів містобудування, будівництво яких розпочато, - до завершення їх будівництва.

Оскільки датою набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» від 16.09.2008 № 509-VI є 14.10.2008, то дозвіл на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторного типу по АДРЕСА_1 наданий рішенням Виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 21.02.2008 № 122 був чинним до 15.10.2010.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач після отримання дозволу на виготовлення проектно-кошторисної документації на будівництво готелю санаторного типу по АДРЕСА_1 і до закінчення строку дії цього дозволу (15.10.2010) не здійснював наступні етапи будівництва визначені рішенням Хмільницької міської ради від 21.02.2008 № 122 (отримання вихідних даних; розроблення та погодження проектно-кошторисної документації; укладення угоди з міською радою на пайову участь у розвитку інженерно-транспортних комунікацій, соціальної інфраструктури та благоустрою міста; здійснення будівельних робіт після одержання дозволу інспекції ДАБК на виконання таких). Варто наголосити, що актуальність перелічених документів не втратилася з набранням чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» від 16.09.2008 № 509-VI.

Відтак, враховуючи те, що строк дії дозволу на будівництво об`єкта містобудування закінчився 15.10.2010, а в подальшому позивач не отримував новий, то земельна ділянка, площею 0,1804 га, з кадастровим номером :00:003:0439, місцезнаходження якої: АДРЕСА_1 , з 15.10.2010 вважається такою, на якій не здійснюється будівництво.

Суд також критично оцінює аргументи позивача про перешкоджання Хмільницькою міською радою у проведенні будівництва, а саме бездіяльність останньої щодо проведення самовільної забудови на сусідній із спірною земельній ділянці оскільки, на переконання суду, встановлені обставини справи, свідчать, що саме відсутність активних дій позивача, із отримання документів необхідних для початку будівельних робіт, стало причиною затримок у будівництві.

Оскарження бездіяльності Хмільницької міської ради жодним чином не впливало на можливість позивача виконувати рішення Хмільницької міської ради № 122 (отримати належну вихідну документацію в управлінні містобудування та архітектури; розробити проектно-кошторисну документацію та погодити її у встановленому порядку; укласти угоду з міською радою на пайову участь у розвитку інженерно-транспортних комунікацій, соціальної інфраструктури та благоустрою міста; роботи розпочати після одержання дозволу інспекції ДАБК на виконання будівельних робіт; після завершення робіт подати виконкому відповідні матеріали для прийняття даного об`єкта до експлуатації).

Щодо посилання позивача на судові рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26.12.2019 у справі № 120/3079/19-а та рішення Апеляційного суду Вінницької області від 28.08.2012 у справі № 227/1500/12 суд зазначає, що намагання позивача змінити цільове призначення землі та провести реконструкцію існуючої споруди під житловий будинок навпаки свідчить про відсутність наміру в останнього здійснювати будівництво готелю.

Суд також критично оцінює надані позивачем ескізний проект «Містобудівний розрахунок на будівництво житлово-офісної будівлі по АДРЕСА_1» та Технічний звіт по інженерно-геологічних вишукуваннях на площадці будівництва готелю по АДРЕСА_1, оскільки такі не є належними документами, які підтверджують здійснення будівництва. Цього висновку суд дійшов керуючись такими мотивами.

Так, одним із документів на виготовлення якого Хмільницька міська рада надала дозвіл є проектно-кошторисна документація.

Проектною документацією, згідно з абз.4 ч.1 ст. 1 Закону № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008) є затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

З аналізу ескізного проекту «Містобудівний розрахунок на будівництво житлово-офісної будівлі по АДРЕСА_1» (далі - ескізний проект) вбачається, що такий містить лише архітектурні рішення, до того ж виготовлений без попереднього отримання вихідних даних, що відповідно до ст.28 Закону № 1699-ІІІ (в редакції від 01.01.2008) є обов`язковою умовою.

Технічний звіт по інженерно-геологічних вишукуваннях на площадці будівництва готелю по АДРЕСА_1 містить технічні рішення для будівництва об`єкта, проте, як і ескізний проект, виготовлений без попереднього отримання вихідних даних.

Відтак, наведене дає підстави для висновку про відсутність у позивача проектної (проектно-кошторисної) документації з визначеним строком будівництва, що унеможливлює застосування коефіцієнта функціонального використання із значенням 0,5 для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Отже, відсутність будівництва на земельній ділянці по АДРЕСА_1 та проектної документації із визначеним строком будівництва не дає підстав для застосування відповідачем положень розділу 6 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільник, якими передбачено застосування коефіцієнта функціонального використання із значенням 0,5.

Зазначене свідчить про правомірність дій Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області із застосування коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) значенням 2.5 у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019 (земельна ділянка площею 0,1804 га, кадастровий номер :00:003:0439, місцезнаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1).

Відтак підстав для задоволення позову в частині визнання протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області щодо застосування коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) із значенням 2.5 та зобов`язання відповідача сформувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки із застосуванням коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) значенням 0,5 немає.

Надаючи оцінку аргументу відповідача про відсутність у нього можливості застосовувати коефіцієнт функціонального використання із значенням 0,5 при обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 розділу ІІІ Наказу № 489 за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Оскільки, положення розділу 6, яке стосується випадків застосування коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки із значенням 0,5 є частиною Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Хмільник, а тому є обов`язковими для застосування територіальним органом Держгеокадастру за наявності для цього підстав.

І саме на суб`єкта владних повноважень, який є власником і держателем програми «НОРМАТИВ +» покладається обов`язок внесення відомостей у цю програму, з урахуванням положень Технічної документації про нормативну грошову оцінку земель м. Хмільник.

Проте, варто зазначити, що Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане. Зазначений орган виконавчої влади наділений повноваженнями у сфері земельних відносин, а тому інформацію про отримання дозволу на будівництво об`єкта, для врахування її під час формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, може отримати виключно у разі клопотання зацікавленої особи, так як законодавство не зобов`язує його до пошуку та аналізу рішень інших органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування. Наведене випливає із аналізу частини 1 розділу ІІІ Наказу № 489, у якій зазначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Тобто, суб`єкт владних повноважень для формування витягу використовує виключно дані зазначені у Технічній документації про нормативну грошову оцінку земель м. Хмільника з урахуванням чинних, на цей момент, вимог земельного законодавства.

Суд критично оцінює аргумент позивача про те, що земельна ділянка з кадастровим номером :00:003:0439 відноситься до земель історико-культурного призначення і, як наслідок, при визначенні нормативної грошової оцінки слід застосовувати коефіцієнт функціонального використання із значенням 0,5.

Так, відповідно до ч.1 ст. 20 Земельного кодексу України, віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Як вже зазначалося судом, рішенням 30 сесії 7 скликання Хмільницької міської ради № 713 від 27.01.2017, зі змінами внесеними рішенням 32 сесії 7 скликання Хмільницької міської ради № 758 від 09.03.2017 Хмільницька міська рада Вінницької області вирішила продати ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,8104 га, яка знаходиться по АДРЕСА_1 з кадастровим номером - :00:003:0439. Категорія землі - землі житлової та громадської забудови; цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07) (а.с.96-99, т.1).

Пунктом 1.5 договору купівлі-продажу землі від 27.03.2017 також визначено цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (а.с. 12-17, т.1).

Отже, цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07).

Наказом № 489 встановлено порядок проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Так, частиною 3 розділу ІІ цього Наказу визначено, що нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = В*Нп/Нк*Кф*Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях), В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях), Нп - норма прибутку (6%), Нк - норма капіталізації (3%), Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за № 1011/18306.

Відповідно до додатку 1 Наказу № 489, для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки із цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07) застосовується коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки із значенням 2,5.

Таким чином, відповідачем для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки правильно застосовано коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки із значенням 2,5, оскільки для цього враховується лише цільове призначення такої, а не особливий статус об`єктів, які знаходяться на цій земельній ділянці.

Щодо дискреційних повноважень ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області при формуванні витягу з Технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки і як, наслідок, відсутності у суду повноважень зобов`язувати відповідача до формування такого витягу, суд зазначає таке.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може".

Натомість, у цій справі, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд, зокрема, враховувати коефіцієнт функціонального використання на період будівництва із значенням 0,5 або ні. Безперечно, правомірним у даному випадку є лише один варіант поведінки, залежно від фактичних обставин.

Крім цього відповідачу слід врахувати, що втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень може бути прийняття судом рішень не про зобов`язання вчинити дії (прийняти рішення), а саме прийняття судом рішень за заявою позивача замість суб`єкта владних повноважень.

Отже, повноваження відповідача у спірних правовідносинах не є дискреційними.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що Головне управління Держгеокадастру Вінницькій області при формуванні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.02.2019, кадастровий номер :00:003:0439, діяло правомірно, в межах наданих повноважень, з урахуванням чого, позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

З огляду на відсутність встановленої судом протиправності дій відповідача, також відсутні підстави для стягнення з Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 1140000 грн, у зв`язку із чим позовні вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню.

Відтак, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, сума судових витрат, відповідно до вимог ст. 139 КАС України, стягненню на користь позивача не підлягає.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні вимог адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - ОСОБА_1 : АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

Відповідач - Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області: вул. Келецька, 63, м. Вінниця, 21027, ;

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Хмільницька міська рада Вінницької області: 22000, Вінницька обл., м. Хмільник, вул. Столярчука, 10.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 11.11.2020

Суддя Богоніс Михайло Богданович