Справа № 420/11235/20
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2020-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 листопада 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни, третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю «Фінформ» про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

26.10.2020 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни, третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю «Фінформ», в якому позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни про відкриття виконавчого провадження ВП № 61249401 від 11 лютого 2020 року щодо примусового виконання виконавчого напису № 1204, виданого 07.02.2020 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчик Володимиром Вікторовичем.

30.10.2020 року ухвалою суду адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання до Одеського окружного адміністративного суду належним чином оформленого уточненого адміністративного позову із зазначенням на стороні кого позивача чи відповідача виступає третя особа, чи заявляє самостійні вимоги на предмет спору, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти позивача, відповідача та третьої особи; вірної повної назви відповідача; належним чином засвідчені копії додатків до позову та оскаржуваної постанови; інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; пояснень та доказів коли позивач дізнався про порушення його прав відповідачем.

09.11.2020 року за вх. № 47218/20 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків до якої позивачем додано уточнену позовну заяву з додатками, які не засвідчені належним чином, заяву про витребування доказів та заяву про поновлення строку звернення до суду.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовною заявою та посилається на те, що поштових відправлень з матеріалами виконавчого провадження, зокрема постанову про відкриття виконавчого провадження він не отримував. Як стверджує позивач, про порушення прав та інтересів дізнався лише, коли із заробітної плати почали стягувати грошові кошти на підставі постанови про звернення на заробітну плату від 13.03.2020 року, яка надійшла за місцем роботи, про що позивач дізнався лише через декілька місяців після того, як звернувся до бухгалтерії за місцем своєї роботи, щоб отримати роз`яснення: у зв`язку з чим став отримувати меншу заробітну платню.

Статтею 287 КАС України передбачені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, частиною 1 якої визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Так, суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами, однак такі докази позивачем до суду не надано.

Статтею 110 КЗпП встановлено, що при кожній виплаті заробітної плати власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника про розміри оплати праці, про такі дані, що належать до періоду, за який провадиться оплата праці: загальна сума заробітної плати з розшифровкою за видами виплат; розміри і підстави відрахувань та утримань із заробітної плати; сума заробітної плати, що належить до виплати. Дана стаття зобов`язує власника повідомляти працівника про розміри заробітної плати. Форма такого повідомлення не зазначена. Така інформація може також в письмовій формі надаватись працівникові одночасно із заробітною платою. Повідомлення власником працівника про заробітну плату повинне провадитися при кожній виплаті заробітної плати.

Постанова про стягнення коштів із заробітної плати прийнята відповідачем 13.03.2020 року. Тобто, саме з 13.03.2020 року із заробітної плати позивача проводились стягнення, в зв`язку з чим розмір зарплатні став менший. Як зазначив сам позивач, про порушення прав та інтересів дізнався лише, коли із заробітної плати почали стягувати грошові кошти на підставі постанови про звернення стягнення на заробітну плату від 13.03.2020 року, тобто більш ніж пів року назад. Отже, з березня 2020 року позивачу відомо про стягнення коштів з його зарплатні на підставі постанови державного виконавця від 13.03.2020 року. Вищезазначене спростовує доводи позивача про те, що він дізнався про підстави стягнення коштів із зарплатні лище через декілька місяців після звернення до бухгалтерії за місцем своєї роботи. При цьому, до суд позивач звернувся 26.10.2020 року, що свідчить про пропущення останнім строку звернення до суду з даним позовом та відсутність поважних причин його пропуску.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що доведено достатніми та беззаперечними доказами обізнаності позивача про існування постанови про стягнення з нього коштів вже станом на кінець березня 2020 року на початок відрахувань із заробітної плати позивача.

Суд зазначає, що чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Зазначені строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Суд звертає увагу на приписи ч. 2 ст. 8 КАС України, яка зобов`язує суд застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Таким чином, вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до суду з даним позовом не можуть бути визнані судом поважними.

Інших доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду позивачем до суду не надано.

Отже, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строки, визначені ч. 2 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 241, 242, 243, 248, 287 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Приватного виконавця Дорошкевич Віри Леонідівни, третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю «Фінформ» про визнання протиправною та скасування постанови повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили у строки, визначені ст. 256 КАС України.

Суддя Л.М. Токмілова