Справа № 524/6834/20
Суддя: Предоляк О. С.
Дата ухвалення: 2020-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 524/6834/20
Провадження № 2-а/524/260/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.11.2020 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора Кременчуцького РВП Кременчуцького відділу ГУНП в Полтавській області Нечитайла Ігоря Вікторовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

23.10.2020 року до суду надійшла вказана адміністративна позовна заява.

Ухвалою від 30.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки підстави, вказані ним у заяві про поновлення строку звернення до суду, визнані судом неповажними. Позивачу надано строк протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

12.11.2020 року ОСОБА_1 подав уточнену заяву про поновлення строку звернення до суду. У заяві посилається на ті ж самі підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, які ухвалою від 30.10.2020 року визнані неповажними.

А саме, що 25.04.2020 року його зупинили працівники поліції, за те, що не увімкнув ближнє світло фар. Постанова у справі про адміністративне правопорушення про накладення на нього стягнення від 25.04.2020 року в цей день не отримував, від підпису не відмовлявся, а про її наявність дізнався 08.10.2020 року з відповіді з виконавчої служби. Зазначає, що до суду звернувся 13.10.2020 року, в межах 10-денного строку, про що зазначено в ухвалі судді Вінтоняк Н.Д. від 19.10.2020 року. Ухвалою судді ОСОБА_2 надано 5 днів на усунення недоліків, після чого, 23.10.2020 року, знову звернувся до суду після усунення недоліків.

Разом з тим, поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Вважаю, вказані позивачем причини пропуску строку для звернення до суду неповажними, оскільки фактично позивач знав про наявність оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення з 25.04 2020 року, з дня її винесення. Однак, до часу отримання її копії у державного виконавця не вчиняв жодних дій щодо з`ясування стану розгляду справи про адміністративне правопорушення і навіть з моменту отримання копії постанови 08.10.2020 року, звернувся до суду 23.10.2020 року, про що мається відмітка канцелярії суду на позовній заяві.

Жодних доказів звернення до суду з вказаним позовом 13.10.2020 року позивачем суду не надано. Крім того, до позовної заяви позивачем додано підтвердження, що з іншим позовом до цього самого відповідача не звертався.

Не заслуговують на увагу посилання ОСОБА_1 на введення карантину, пов`язаного з короновірусом, з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації ОСОБА_1 своїх процесуальних прав.

Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (Справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25.01.2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на наведене, з урахуванням того факту, що позивач дізнався про наявність оскаржуваного рішення з моменту винесення, копію отримав 08.10.2020 року, а до суду з позовною заявою звернувся лише 23.10.2020 року, впродовж значного проміжку часу не здійснював будь-яких дій, з метою дізнатись про стан розгляду справи про адміністративне правопорушення, про яке був обізнаний, суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку для звернення до суду із адміністративним позовом.

В зв`язку з вищевикладеним, суд вважає, що вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду не можуть бути визнані поважними, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 248, 293-295, 297 КАС України,

П О С Т А Н О В И В

У поновленні строку для звернення до суду із адміністративним позовом ОСОБА_1 - відмовити.

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Кременчуцького РВП Кременчуцького відділу ГУНП в Полтавській області Нечитайла Ігоря Вікторовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.С.Предоляк