Справа № 520/7687/2020
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

03 листопада 2020 року № 520/7687/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Легостаєвої К.І.,

представника відповідача - Бутікова А.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №26 від 30.04.2020 в частині застосування до інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №26 від 30.04.2020 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження є протиправним та таким, що порушує права позивача, оскільки ним не було допущено жодних порушень норм чинного законодавства.

Ухвалою суду від 13.07.2020 року прийнято вищевказаний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано відзив на позов, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з огляду на його необґрунтованість та недоведеність. Також представником відповідача вказано, що позивачем було вчинено дисциплінарний проступок, що встановлено під час службового розслідування. Відтак, позовні вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Позивач в судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував з підстав, викладених у письмовому відзиві на позов.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач проходить службу в Департаменті патрульної поліції.

Як встановлено під час розгляду справи, 06.03.2020 року наказом Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції №64 призначено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни допущеного, зокрема, інспектором взводу №2 роти №4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 за фактом складання адміністративних матеріалів у відношенні гр. ОСОБА_2 , з допущенням порушення вимог чинного Кодексу України про адміністративне правопорушення, відповідно до частин 1-4 ст. 14, ч. 1 та 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про затвердження Дисциплінарного статуту України», п.1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, п.п. 2 та 3 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.

За результатами службового розслідування 03.04.2020 року комісією складено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни допущеного інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №2 роти №4 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_4, за фактом складання адміністративних матеріалів у відношенні ОСОБА_2 , з допущенням порушення вимог чинного Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що 25.02.2020 до керівництва Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП) надійшла доповідна записка старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції С. Барибіна стосовно того, що до УПП в Харківській області ДПП надійшли скарги ОСОБА_2 , зареєстровані за вх. № Г-238 від 29.01.2020 та № Г-238/1 від 04.02.2020, щодо неправомірних, на думку заявника, дій працівників УПП в Харківській області ДПП під час складання адміністративних матеріалів відносно нього 27.12.2019 року.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що під час проведеної перевірки в порядку Закону України «Про звернення громадян» виявлено, що в діях інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1. можуть вбачатися порушення вимог статей 7 та 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин була опитана інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції Хірна Ганна Геннадіївна, яка пояснила, що раніше надавала рапорт за даним фактом та додати до нього більше нічого. Так, під час патрулювання 27.12.2019 на службовий планшет надійшло повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду без потерпілих на перехресті вулиці Біблика та проспекту Індустріального міста Харкова. На місці виявлено, що автомобілі - учасники дорожньо-транспортної пригоди частково перекрили рух на даному перехресті, прибрати автомобілі з проїжджої частини одразу не виявилось можливим (значні пошкодження автомобіля). Для того, щоб об`їхати дорожньо-транспортну пригоду інші учасники дорожнього руху заїжджали на тротуар/бордюрний камінь, а також враховуючи час дорожньо-транспортної пригоди - приблизно о 11 годині ранку та наявність пішохідних переходів, які частково перекривались автомобілями - учасниками дорожньо-транспортної пригоди, з метою збереження життя та здоров`я громадян та недопущення порушень Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 № 1306, поліцейські тимчасово обмежили рух на ділянці дороги по вулиці Біблика між проспектом Індустріальним. Об`їхати, тимчасово перекритий проміжок дороги, не порушуючи Правила дорожнього руху та не наражаючи на небезпеку, можливо по проспекту Індустріальному через вулицю Миру. Рух було обмежено за допомогою конусів, службовий автомобіль припаркований з ввімкненими проблисковими маячками, без порушень Правил дорожнього руху. Також опитуваною було вказано, що за допомогою конусів було огороджено місце дорожньо-транспортної пригоди. Під час оформлення дорожньо-транспортної пригоди інспектор побачила, як рухався автомобіль ВМW номерний знак НОМЕР_1 , незважаючи на виставлені конуси та наявність дорожньої розмітки 1.1 «вузька суцільна лінія», яка поділяє вулицю Біблика. ОСОБА_4 зупинила автомобіль жестом руки, пояснивши водію ситуацію, що сталася, вибачилась за тимчасові незручності, запропонувала водію об`їхати місце дорожньо-транспортної пригоди без порушень Правил дорожнього руху, розвернувшись по вулиці Біблика чи виїхати заднім ходом за допомогою поліції. Опитувана звертала увагу на той факт, що автомобілі були відсутні, а по проспекту Індустріальному рух транспортного засобу не був ускладнений. Однак, водій відповів в агресивній формі, що йому байдуже на Правила дорожнього руху, та якщо інспектор не забере для нього конус, то він сам його прибере тим способом, який йому заманеться, після чого зачинив вікно та поїхав у бік місця дорожньо-транспортної пригоди. Об`їхавши службовий автомобіль, перетнувши дорожню розмітку 1.1. «вузька суцільна лінія», водій зупинився на пішохідному переході та висадив пасажира. Враховуючи неадекватну та агресивну поведінку водія, а також те, що він виявив намір прибрати конус, інспектор підійшла до конусу та стала поруч, з метою недопущення пошкодження майна. Інспектор повідомила водію, що своїми діями він порушив пункт 15.9 «г» Правил дорожнього руху, попросила прибрати авто з пішохідного переходу та надати документи для ознайомлення. Після вказаного водій вийшов з автомобіля та почав знімати відео (фото на телефон). Автомобіль залишився стояти на пішохідному переході. В цей час дорогу переходив чоловік з дитиною, який звернувся до водія з проханням прибрати його автомобіль з пішохідного переходу, тому що вона майже повністю закрила перехід, проте і на громадянина водій відреагував неадекватно, в агресивній формі відповів, що авто буде стояти тут. На неодноразові зауваження про порушення Правил дорожнього руху водій не реагував, документи не надавав та зателефонував на гарячу лінію 102, поскаржившись на дії поліцейських.

Як було вказано опитуваною, прибув екіпаж «КУПОЛ - 4103» та інспектор ОСОБА_1. одразу звернув увагу на те, що автомобіль припарковано з порушенням Правил дорожнього руху. За вимогою ОСОБА_1 водій зупинився на проспекті Індустріальному, однак аварійну сигналізацію не вмикав. Під час спілкування водія з інспектором ОСОБА_1 , опитувана в розмову не втручалась. Після чого інспектор ОСОБА_4 почала розгляд справи за порушення пункту 15.9 Правил дорожнього руху у відношенні водія ВМW Х5, номерний знак НОМЕР_1 - ОСОБА_2 за частиною першою статті 122 КУпАП. Також опитуваною було вказано, що спілкування з водієм було ввічливим, порушень діючого законодавства не було, на відміну від водія, який у спілкуванні поводив себе агресивно не тільки по відношенню до працівників поліції, а й до сторонніх громадян. Окрім цього, водій під час спілкування та розгляду справи намагався впливати на діяльність поліцейської погрожуючи, що має вище становище та багато знайомих працівників поліції, внаслідок чого можуть виникнути проблеми. Спілкування з водієм, а також його правопорушення зафіксовано на нагрудну камеру.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що опитаний інспектор роти № 4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що раніше надавав рапорт за даним фактом. Також вказав, що під час патрулювання екіпажу «КУПОЛ - 4103», 27.12.2019 на службовий планшет надійшло повідомлення «Інші скарги на поліцейських» за адресою: АДРЕСА_1 близько 12:45. По прибуттю на місце було виявлено ОСОБА_2 , який повідомив, що рухаючись по вулиці Біблика, в районі будинку 17/34 по проспекту Індустріальному побачив конуси, які тимчасово обмежували рух по вулиці Біблика та об`їхав їх по зустрічній смузі для руху, чим порушив вимоги дорожньої розмітки 1.1. «суцільна вузька лінія». Проїхавши далі по вулиці Біблика в бік вулиці Бекетова, побачив службовий транспортний засіб патрульної поліції ТОYОТА РRIUS, номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні), на якому були увімкнені проблискові маячки синього кольору, намагався виконати обгін, рухаючись на автомобілі ВМW, державний номерний знак НОМЕР_1 . Також, на місці знаходився його адвокат. Опитуваним вказано, що ОСОБА_2 в усній формі надав пояснення, що під час руху його транспортного засобу, він був зупинений інспектором поліції ОСОБА_4 перед службовим транспортним засобом ТОYОТА РRIUS, з детальним описом підстав зупинки відповідно до статті 35 Закону України «Про Національну поліцію», та після спілкування з інспектором, оцінивши його слова, на власний розсуд продовжив виконувати обгін службового транспортного засобу. Проїхавши кілька метрів, побачив перешкоду у вигляді транспортного засобу, який мав ознаки дорожньо-транспортної пригоди та стояв нерухомо. Також, ОСОБА_2 надав відеозапис даної події, яку він зафіксував на власний телефон. Опитуваним було вказано, що ОСОБА_2 було роз`яснено, що тимчасово обмежено рух по вулиці Біблика, у зв`язку з оформленням дорожньо-транспортної пригоди, яким займався екіпаж «КУПОЛ - 4101». При цьому, інспектор ОСОБА_1. у відповідності до вимог статей 276-280 КУпАП проінформував ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи за фактом порушення частини другої статті 122 та частини першої статті 122 КУпАП, роз`яснив положення статті 63 Конституції України, положення статей 307, 308 КУпАП, а також права, передбачені статтею 268 КУпАП, право, порядок та строк оскарження постанови, згідно зі статтями 287 - 289 КУпАП. Отже, опитуваним було вказано, що, керуючись статтями 222, 247, 248, 249, 251, 252, 268, 279, 280, 36 КУпАП, відносно водія ОСОБА_2 було розглянуто справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 122 КУпАП за порушення пункту 9.9.Б Правил дорожнього руху та винесено постанову.

Як встановлено судом зі змісту висновку службового розслідування, відповідно до рапорту старшого інспектора відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Ю.Тутової було встановлено, що лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_4 було порушено вимоги статті 36 КУпАП положення, якої визначають, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Під час службового розслідування встановлено, що лейтенантом поліції ОСОБА_1. була винесена постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК № 1910771 з порушеннями, а саме диспозиція частини другої статті 122 КУпАП, яка передбачає притягнення водіїв до адміністративної відповідальності за порушення правил користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку.

При цьому, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що оскільки ОСОБА_2 у встановлений законом строк не оскаржив постанови, поважних причин пропуску строків не вказав, тому постанови від 27.12.2019 серії ЕАК № 1810819 та серії ЕАК № 1911009 залишені без змін.

За результатами службового розслідування комісія встановила, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції Хірна Г.Г. 24.12.2019 винесла постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК №1911009 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 КУпАП із допущенням порушення вимог статті 36 КУпАП. Крім цього, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що лейтенантом поліції ОСОБА_1 була винесена постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК №1910771 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 122 КУпАП із порушеннями вимог статей 7, 36, 122, 280 КУпАП, що в подальшому призвело до обґрунтованої скарги з боку ОСОБА_2 .

Відповідно до висновків службового розслідування дисциплінарна комісія вважала б за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у винесенні постанови серії ЕАК № 1910771 за частиною другою статті 122 КУпАП відносно ОСОБА_2 із порушеннями вимог підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22 листопада 2018 № 5217, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4 частини 3 статті 1 Статуту, статей 7, 36, 122, 280 КУпАП, на підставі пункту 1 частини 3 статті 13 Статуту, до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

На підставі висновків службового розслідування наказом №26 від 30.04.2020 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» наказано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у винесенні постанови серії ЕАК № 1910771 за частиною другою статті 122 КУпАП відносно ОСОБА_2 із порушеннями вимог підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22 листопада 2018 № 5217, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4 частини 3 статті 1 Статуту, статей 7, 36, 122, 280 КУпАП, на підставі пункту 1 частини 3 статті 13 Статуту, до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Перевіряючи відповідність закону спірних рішень відповідача, суд виходив із наступного.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями п.1 та п. 2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно п.11 ч. 1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань, регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Як передбачено положеннями частин першої та другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до положень ч.1 та ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з ст.11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Приписами ст. 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Приписами ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (Стаття 14 Статуту)

Згідно зі ст.ст.16, 19 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Статтею 21 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Судовим розглядом справи встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності послугували обставини вчинення останнім дисциплінарного проступку, що виразилось у винесенні постанови серії ЕАК № 1910771 за частиною другою статті 122 КУпАП відносно ОСОБА_2 із порушеннями вимог підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22 листопада 2018 № 5217, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4 частини 3 статті 1 Статуту, статей 7, 36, 122, 280 КУпАП.

Суд зазначає, що відповідно до підпункту 7 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22 листопада 2018 № 5217 (далі - Інструкція), поліцейський патрульної поліції відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення, застосовує заходи адміністративного впливу до правопорушників, у випадках та в спосіб, які передбачені законодавством.

Згідно підпунктів 2, 8 пункту 2.2 розділу II Інструкції у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху патрульний поліцейський під час несення служби здійснює також: контроль за дотриманням учасниками дорожнього руху правил, норм і стандартів, діючих у сфері безпеки дорожнього руху, профілактику, попередження та припинення злочинів і адміністративних правопорушень у сфері дорожнього руху.

Відповідно до пп. 1, 10 п. 3.1 розділу III Інструкції поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Відповідно до пункту 15.9 «г» Правил дорожнього руху зупинка забороняється на пішохідних переходах і ближче 10 м від них з обох боків, крім випадків надання переваги в русі.

Як передбачено положеннями ч.1 ст.122 КУпАП, перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Згідно із п.9.9 «б» Правил дорожнього руху аварійна світлова сигналізація повинна бути ввімкнена у разі зупинки на вимогу поліцейського або внаслідок засліплення водія світлом фар.

Приписами ч.2 ст. 122 КУпАП передбачено притягнення водіїв до адміністративної відповідальності за порушення правил проїзду перехресть, зупинок транспортних засобів загального користування, проїзд на заборонний сигнал світлофора або жест регулювальника, порушення правил обгону і зустрічного роз`їзду, безпечної дистанції або інтервалу, розташування транспортних засобів на проїзній частині, порушення правил руху автомагістралями, користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів, користування під час руху транспортного засобу засобами зв`язку, не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемови без допомоги рук (за винятком водіїв оперативних транспортних засобів під час виконання ними невідкладного службового завдання), а так само порушення правил навчальної їзди.

При цьому, суд зазначає, що положеннями ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Приписами ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Під час судового розгляду справи встановлено, що у межах проведеного службового розслідування було встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку під час притягнення особи ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, а саме розгляду справи про адміністративне правопорушення, за результатами якого було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки руху за ч.2 ст. 122 КУпАП.

Також судом було встановлено, що відносно ОСОБА_2 , лейтенантом поліції ОСОБА_4 було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК № 1911009 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 КУпАП.

При цьому, суд зазначає, що приписами ст. 36 КУпАП передбачено, що при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Вказані обставини дали відповідачу підстави для висновку про наявність у діях позивача та лейтенанта ОСОБА_4 порушення ст. 36 КУпАП, що позивачем під час розгляду справи спростовано не було.

Крім того, суд зазначає, що положення Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають відповідальність за користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку. Аварійна сигналізація згідно з нормами Правил дорожнього руху вважається саме попереджувальним сигналом.

Відтак, слід дійти висновку, що положеннями Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено в якості правопорушення не будь-яке порушення правил користування попереджувальними сигналами, а лише ті, які вчинені при початку руху чи зміні його напрямку.

Отже, враховуючи вищевикладене, слід дійти висновку, що за не увімкнення аварійної світлової сигналізації при зупинці на вимогу поліції, інспектор наділений повноваженнями винести лише попередження такій особі.

Натомість, як встановлено судом, позивачем за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення було складено постанову серії ЕАК № 1910771 за частиною другою статті 122 КУпАП відносно ОСОБА_2 .

Відтак, суд приходить до висновку, про те, що під час розгляду справи не спростовано обставин допущення позивачем порушень дисципліни.

При цьому, суд зазначає, що оскаржуваний позивачем у даній справі наказ відповідно до вимог ч.1 ст. 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, містить в собі зазначення про те, що стало підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення, в чому саме виразився дисциплінарний проступок та порушення яких вимог законодавства встановлено в діях позивача, що спростовує доводи позивача стосовно невмотивованості вказаного наказу.

Також, стосовно доводів позивача щодо зазначення в спірному наказі загальних положень Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції та їх не відношення до нього, оскільки саме приписами підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції передбачають обов`язок позивача як поліцейського патрульної поліції неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції, суд зазначає наступне.

Представником відповідача під час розгляду справи було надано пояснення та вказано, що при винесенні спірного у даній справі наказу відповідачем було допущено технічну помилку в частині вірного зазначення назви посадової інструкції позивача.

Судом під час розгляду справи було досліджено посадову інструкцію інспектора Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, затверджену наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 року №5217, та посадову інструкцію поліцейського патрульної поліції, затверджену наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 року №4/1, з яких встановлено, що положення підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ мають аналогічний зміст.

Відтак, доводи позивача стосовно не розповсюдження на нього вказаних положень підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції не можуть вважатися належними та такими, що свідчать про протиправність спірного у даній справі наказу.

Також, суд зазначає, що Посадова інструкція начальника управління патрульної поліції в Харківській області ДПП, затверджена наказом Департаменту патрульної поліції № 1333 від 31.07.2019 (далі - Інструкція).

Згідно з п. 2.2.11 Інструкції - основним завданням діяльності начальника Управління є організація та контроль виконання працівниками Управління Конституції та законів України, актів президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, актів керівника Національної поліції, наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України, наказів і доручень керівництва Департаменту.

Відповідно до п. 3.1.1 Інструкції, начальник Управління має право в межах компетенції і з питань, що стосуються Управління, видавати усні та письмові накази організаційно-розпорядчого характеру, обов`язкові для виконання працівниками Управління.

Крім того, наказом Департаменту патрульної поліції № 4621 від 11.10.2018 надано право начальникам управлінь патрульної поліції в областях за результатами службових розслідувань видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу дисциплінарних стягнень у вигляді зауваження, догани та суворої догани.

Згідно із ч. 2 ст. 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник - це службова особа поліції, яка наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідно ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни, з метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень

Положеннями ч.1 ст. 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники.

Частиною 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відтак, суд вважає необґрунтованими доводи позивача стосовно відсутності повноважень на притягнення його до дисциплінарної відповідальності у начальника управління патрульної поліції в Харківській області ДПП.

З огляду на встановлені під час розгляду справи обставини, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи не спростовано обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Ф. Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказу (пров. Мало-Панасівський, буд. 4/7, офіс 821, Харків, 61000) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 10 листопада 2020 року.

Суддя Мельников Р.В.