Справа № 595/1591/20
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції : Содомора Р.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 595/1591/20 пров. № А/857/13418/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: Макарика В.Я., Матковської З.М.

за участю секретаря судового засідання: Гнатик А.З.

представника третьої особи: Мужа В.В.

представника апелянта: Пасічника А.З.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 на рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2020 року у справі № 595/1591/20 за адміністративним позовом Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області про визнання протиправним та скасування протоколу дільничної виборчої комісії та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ :

28.10.2020р. Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 звернувся в суд (з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог) з позовом до Дільничної виборчої комісії № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати протокол Дільничної виборчої комісії про підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці № 610158 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області без номеру від 26.10.2020 р.;

- зобов`язати Дільничну виборчу комісію № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області прийняти рішення яким визнати недійним голосування на виборчій дільниці № 610158 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області.

Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що на виборчій дільниці № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області мало місце порушення вимог щодо особистого голосування виборців, оскільки фактично виборчі бюлетені були отримані на імена людей, які не приходили на виборчу дільницю для голосування та взагалі не перебували за місцем голосування, що свідчить про фальсифікацію підрахунку голосів. При цьому, такі випадки мали місце у кількості, що перевищує 5% кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів, а саме як мінімум 46 людей із 445 виборців, які загалом отримали виборчі бюлетені на відповідній виборчій дільниці.

Рішенням Бучацького районного суду Тернопільської області від 05.11.2020р. в позові відмовлено.

Не погоджуючись із даним рішенням, апелянт Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом порушено норми матеріального та процесуального права.

Апелянт просить суд, рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 05.11.2020р. скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Заслухавши суддю доповідача, учасника процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Із змісту п.1 постанови Верховної Ради України №795-ІХ від 15.07.2020р. «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» видно, що призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (крім визначених пунктами 2 і 3 цієї Постанови) на неділю 25.10.2020р.

30.08.2020р. Центральна виборча комісія прийняла Постанову № 208 «Про початок виборчого процесу місцевих виборів 25 жовтня 2020 року», якою постановила оголосити з 5 вересня 2020 року початок виборчого процесу місцевих виборів, призначених на 25.10.2020р.

Як видно з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є кандидатом на посаду Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області.

25.10.2020р. відбулись вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів.

Протоколом дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів на виборчій дільниці №610158 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області складеним 25.10.2020р. встановлено:

1) кількість виборчих бюлетенів, одержаних дільничною виборчою комісією -1045;

2) кількість невикористаних виборчих бюлетенів, погашених дільничною виборчою комісією- 600;

3) кількість виборців, включених до списку виборців на виборчій дільниці (на момент закінчення голосування) -1035;

4) кількість виборців, внесених на виборчій дільниці до витягу із списку виборців для голосування за місцем перебування -46;

5) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені у приміщенні для голосування- 400;

6) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені за місцем перебування - 45;

7) загальна кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені -445;

8) кількість виборчих бюлетенів, що не підлягають врахуванню - 0;

9) кількість виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці - 445;

10) кількість виборчих бюлетенів, визнаних недійсними - 18.

Крім того, зафіксовано кількість голосів виборців, поданих за кожного кандидата.

ч.1 ст.16 Виборчого кодексу України передбачено, що голосування на виборах в Україні є таємним. Контроль за змістом волевиявлення виборців, встановлення або розголошення змісту волевиявлення конкретного виборця будь-яким чином забороняється.

Із змісту ст.17 Виборчого кодексу України видно, що кожен виборець голосує на виборах особисто. Голосування за інших осіб чи передання виборцем права голосу будь-якій іншій особі забороняється.

ч.5 ст.33 Виборчого кодексу України визначено, що дільничні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення загальнодержавних і місцевих виборів у межах відповідних виборчих дільниць.

Так, ч.12 ст.36 Виборчого кодексу України встановлено, що на засіданні окружної, територіальної або дільничної виборчої комісії у день голосування, зокрема, при підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, встановленні підсумків голосування в межах виборчого округу, у разі присутності менше ніж двох третин членів комісії від складу комісії рішення комісії приймається не менше ніж двома третинами голосів від числа членів комісії, присутніх на засіданні комісії.

ч.14, 15, 16 ст.36 Виборчого кодексу України визначено, що рішення виборчої комісії, прийняте в межах її повноважень, є обов`язковим для виконання.

Рішення виборчої комісії, що суперечить законодавству України або прийнято з перевищенням її повноважень, може бути скасовано виборчою комісією вищого рівня або судом. У такому разі виборча комісія вищого рівня має право прийняти рішення по суті питання.

Заяви, скарги та інші документи, що надійшли до виборчої комісії, мають право приймати члени відповідної виборчої комісії, уповноважені на це її рішенням. Усі заяви, скарги та інші документи приймаються та реєструються у виборчій комісії у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією.

Згідно ч.3 ст.37 Виборчого кодексу України, рішення виборчої комісії з розглянутого питання письмово оформляється у формі постанови, яка повинна містити: 1) найменування комісії; 2) найменування постанови; 3) дату, час та місце її прийняття і порядковий номер; 4) мотивувальну частину з посиланням на обставини, що зумовили розгляд питання на засіданні комісії; 5) посилання на конкретні положення нормативно-правових актів або постанову виборчої комісії вищого рівня чи судові рішення, якими керувалася комісія при прийнятті постанови; 6) резолютивну частину.

ч.6 ст.37 Виборчого кодексу України вказує, що виборча комісія складає акти та протоколи. Акт комісії засвідчує певний факт або певну подію, виявлену і визнану комісією. Протокол комісії встановлює підсумки певних дій, виконаних комісією. Акти і протоколи виборчої комісії складаються у випадках, передбачених цим Кодексом, за формами, затвердженими Центральною виборчою комісією, та у кількості примірників, встановленій цим Кодексом. Акт або протокол комісії підписується всіма присутніми на засіданні членами виборчої комісії, підписи яких скріплюються печаткою виборчої комісії. Перший примірник акта чи протоколу мають право підписати присутні на засіданні кандидати, їх довірені особи, уповноважені представники партій (місцевих організацій партій), кандидатів, уповноважені особи партій, офіційні спостерігачі.

Відповідно до ч.1 ст.66 Виборчого кодексу України скарга до виборчої комісії може бути подана суб`єктом звернення зі скаргою протягом двох днів після прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності суб`єктом оскарження, за винятком випадків, зазначених у частинах другій і третій цієї статті.

Із змісту ч.3 ст.66 Виборчого кодексу України видно, що скарга щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, встановлення підсумків голосування та/або під час транспортування виборчих документів, може бути подана до виборчої комісії не пізніше наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, але не пізніше часу прийняття відповідною виборчою комісією виборчих документів такої виборчої комісії відповідно до цього Кодексу.

ч.3 ст.69 Виборчого кодексу України передбачено, що скарга щодо порушення, яке мало місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та/або під час транспортування виборчих документів, розглядається відповідною виборчою комісією у дводенний строк з дня її отримання.

ч.12 ст.72 Виборчого кодексу України визначено, що якщо виборча комісія при розгляді скарги визнає необхідним проведення перевірки зазначених у скарзі обставин правоохоронними органами, відповідні правоохоронні органи за зверненням виборчої комісії перевіряють ці обставини та вживають відповідних заходів для припинення порушення законодавства у триденний строк з дня отримання звернення виборчої комісії, а якщо таке звернення отримано ними менше ніж за три дні до дня голосування (повторного голосування), у день голосування чи в наступний за ним день - невідкладно. Про наслідки перевірки та вжиті заходи відповідні органи повідомляють виборчу комісію, яка до них звернулася.

Колегія суддів вважає зазначити, що скарг щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування на виборчій дільниці № 610158, зокрема зі сторони позивача, не було та суду не надано.

Із змісту ч.1 ст.239 Виборчого кодексу України видно, що у виборчому процесі можуть брати участь офіційні спостерігачі від організацій партій, які висунули виборчі списки, кандидатів у депутати в багатомандатних виборчих округах, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.

В п.7 ч.7 ст.239 Виборчого кодексу України передбачено, що офіційний спостерігач від організації партії, кандидата має право скласти акт про виявлення порушення цього Кодексу, що підписується ним та не менш як двома виборцями, які засвідчують факт такого порушення, із зазначенням їхніх прізвищ, імен, по батькові, місця проживання та адреси житла, та подати його до відповідної виборчої комісії чи до суду.

ч.2 ст.248 Виборчого кодексу України встановлено, що організація проведення голосування та підтримання у приміщенні для голосування належного порядку, забезпечення таємності волевиявлення виборців під час голосування покладаються на дільничну виборчу комісію.

Відповідно до ч.5 ст.248 Виборчого кодексу України, виборчий бюлетень заповнюється виборцем особисто в кабіні для таємного голосування. Під час заповнення виборчого бюлетеня забороняється присутність інших осіб, здійснення фото- та відеофіксації у будь-який спосіб. Виборець, який внаслідок порушення здоров`я (у зв`язку з інвалідністю, тимчасовим розладом здоров`я, віком) не може самостійно заповнити виборчий бюлетень, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії скористатися допомогою іншого виборця, крім члена виборчої комісії, кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреної особи кандидата, уповноваженої особи організації партії, офіційного спостерігача.

Згідно ч.6 ст.248 Виборчого кодексу України, виборець не має права передавати свої виборчі бюлетені іншим особам. Отримання виборчих бюлетенів від інших осіб (крім уповноваженого члена виборчої комісії, який видає виборчі бюлетені), заохочення або змушування виборців до передачі виборчого бюлетеня іншим особам шляхом підкупу, погроз або в інший спосіб забороняється.

ч.10 ст.248 Виборчого кодексу України визначено, що виборець особисто опускає заповнені виборчі бюлетені до виборчої скриньки.

Так, ч.1 ст.252 Виборчого кодексу України визначено, що дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:

1) випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.

ч.2 ст.252 Виборчого кодексу України передбачено, що у разі виявлення обставин, зазначених у частині першій цієї статті, у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії. Такий акт (акти) є підставою для розгляду дільничною виборчою комісією питання про визнання голосування на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів у відповідному виборчому окрузі недійсним.

Рішення дільничної виборчої комісії про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним та акт (акти), на підставі якого (яких) прийнято це рішення, додаються до першого примірника протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів (ч.5 ст.252 Виборчого кодексу України).

Таким чином, Виборчий кодекс України передбачає право дільничної виборчої комісії визнавати голосування на виборчій дільниці недійсним.

З огляду на вказане, законодавцем визначено вичерпний перелік порушень, у разі виявлення яких виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним.

Як видно із матеріалів справи, Бучацьким відділенням поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області відкрито кримінальне провадження № 0000210, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 28.10.2020 за ч.3 ст.158-1 Кримінального кодексу України та в ході здійснення слідчих дій проведено тимчасовий доступ до оригіналів списків виборців на дільничній виборчій комісії Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області № 610158 з підписами про отримання бюлетенів

ч.1 ст.158-1 Кримінального кодексу України встановлює, що надання або отримання виборчого бюлетеня чи бюлетеня для голосування на референдумі особою, яка не має права його надавати чи отримувати, або надання виборцю, учаснику референдуму заповненого виборчого бюлетеня чи бюлетеня для голосування на референдумі, або голосування виборцем, учасником референдуму більше одного разу, незаконне опускання виборчого бюлетеня чи бюлетеня для голосування на референдумі до виборчої скриньки - караються штрафом від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на строк до двох років.

Із змісту ч.2 ст.158-1 Кримінального кодексу України видно, що викрадення, пошкодження, приховування або знищення виборчого бюлетеня, бюлетеня для голосування на референдумі - караються штрафом від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на строк до двох років.

Згідно ч.3 ст.158-1 Кримінального кодексу України діяння, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, кандидатом, членом виборчої комісії чи членом комісії з референдуму, довіреною особою кандидата, уповноваженою особою політичної партії, представником організації партії у виборчій комісії, уповноваженою особою суб`єкта процесу всеукраїнського референдуму, членом ініціативної групи референдуму, офіційним спостерігачем, або якщо такі дії призвели до неможливості проведення підрахунку голосів на виборчій дільниці чи дільниці з референдуму чи до визнання голосування на виборчій дільниці або дільниці референдуму недійсним, - караються позбавленням волі на строк від п`яти до семи років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк п`ять років.

ч.1 ст.72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

ст.78 КАС України підставою звільнення від доказування є, зокрема, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, та який є обов`язковим для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Колегія суддів вважає зазначити, що доводи апелянта в частині порушень виборчого законодавства 25.10.2020р. щодо якого відкрито кримінальне провадження № 0000210, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 28.10.2020р. за ч.3 ст.158-1 Кримінального кодексу України не може бути прийнято як достатній доказ встановленого на думку позивача порушення виборчого законодавства без прийнятого процесуального рішення щодо притягнення до відповідальності винної особи.

Крім того, апелянт вважає, що суд першої інстанції допустив процесуальне порушення, оскільки не задовольнив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. Як доказ останній до апеляційної скарги долучив висновок експертного дослідження № 3/3-454/20 від 05.11.2020р. Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України в якому вказано, що в уточненому списку виборців на звичайній виборчій дільниці № 610158, с. Зубрець, Бучацького району, Тернопільської області, який був предметом дослідження суду і щодо якого заявлено питання щодо призначення почеркознавчої експертизи міститься групи підписів, які у різних рядках списків виборців, які отримали бюлетені виконані однією особою. (а.с. 142-155)

Із змісту листа Бучацького відділення поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області № 9595/103/03/2020 видно, що станом на 07.11.2020р. в результаті опрацювання списків виборців на дільничних виборчих комісіях Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області, зокрема № 610158, що на виборчій дільниці № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області, розташованій за адресою: 48441, Тернопільська обл., Бучацький район, с. Зубрець, вул. Центральна, 32, встановлено, що з загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на відповідній дільниці, яка становить 390 бюлетенів, 7 (сім) осіб, що були включені до списку виборців на даній дільниці і нібито отримали бюлетені були відсутні за місцем голосування (як на дільниці, так і за місцем перебування) та не здійснювали особистого голосування.

ч.1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В ст.102 КАС України визначено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Так, ст.108 КАС України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст.90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

ч.1 ст.90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, колегія суддів вважає, що висновком експертного дослідження № 3/3-454/20 від 05.11.2020р. Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України не доведено фактів незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених ч.5, 10 ст.248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці № 610158. Оскільки, в даному випадку проведене попереднє експертне дослідження групи підписів, які у різних рядках виконані однією особою. Тобто, не встановлено беззаперечних доказів вчинення порушень, що вказані в ч.1 ст.252 Виборчого кодексу України.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні акти, скарги чи будь-які інші документи, які свідчить про наявність порушень під час здійснення голосування на виборчій дільниці №610158 та відсутні належні, достовірні, допустимі, достатні докази вчинення дій зафіксованих в день проведення виборів, які могли впливати на вільне волевиявлення виборця, а долучений до апеляційної скарги лист Бучацького відділення поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області № 9595/103/03/2020 не є процесуальним рішенням уповноваженого правоохоронного органу що встановлює незаконність голосування на виборчій дільниці №610158.

З огляду на вказане, колегія суддів дійшла висновку, що під час волевиявлення виборців на виборчій дільниці № 610158 не встановлено порушення вимог діючого виборчого законодавства, які у відповідності до положень Виборчого кодексу України є наслідком визнання недійсними результатів голосування на цій виборчій дільниці на підставі ч.1 ст.252 Виборчого кодексу України, а тому вимоги позивача про визнання протиправним та скасування протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 610158 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області без номеру від 26.10.2020р. не підлягають до задоволення.

Колегія суддів вважає зазначити, що позовні вимоги про зобов`язання Дільничну виборчу комісію № 610158 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області прийняти рішення яким визнати недійним голосування на виборчій дільниці № 610158 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області не підлягають до задоволенню, оскільки є похідними від вимоги про визнання протиправним та скасування протоколу підрахунку голосів.

Слід відмітити, що суд не може підміняти виборчу комісію як спеціальний колегіальний орган, приймаючи замість нього рішення, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які згідно з Виборчим кодексом України належать до його виключної компетенції.

За своєю правовою природою, відповідно до норм чинного законодавства, повноваження відповідача щодо визнання недійсним голосування, визнання виборів відповідного голови такими, що не відбулися, та призначення повторних виборів, є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією виборчої комісії.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.

Отже, дискреційне право органу виконавчої влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави та особам уповноважених на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980р. на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Таким чином, втручання суду у дискреційні повноваження виборчої комісії щодо визнання недійсним голосування, прийняття рішення, яким визнати недійсним голосування, суперечить вимогам чинного виборчого законодавства.

Інші доводи які викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновки колегії суддів.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що при поданні апеляційної скарги на рішення суду від 05.11.2020р. апелянт не сплатив судовий збір, а тому з урахуванням вимог ч.9 ст.273 КАС України питання про його стягнення суд вирішує цією постановою.

В ст.242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

ст. 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області Лепака Івана Івановича залишити без задоволення, а рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2020 року у справі № 595/1591/20 - без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави на рахунок Державної судової адміністрації України (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UА0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят один) гривні 20 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Бруновська

Суддя В.Я. Макарик

Суддя З.М. Матковська