Справа № 359/2870/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 359/2870/20 Суддя (судді) першої інстанції:Яковлєва Л. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Біднячук Ю. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з адміністративним позовом у якому просив скасувати постанову серії НК 792465 від 27.12.2019 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.126 КУпАП. Звільнити його від сплати державного мита на підставі ст. 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі ст. 169 КАС України ухвалою суду від 13 квітня 2020 року адміністративний позов залишено без руху та надано строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків вказаних в ухвалі, а також роз`яснено, що у разі не усунення зазначених недоліків, заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020 позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з тим, що не усунено її недоліки.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судове засідання з`явився апелянт, підтримав апеляційну скаргу та просив скасувати ухвалу суду першої інстанції. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явився.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представника відповідача.

Заслухавши суддю-доповідача, апелянта, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, так як відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

З матеріалів справи вбачається, що позовну заяву було залишено без руху, оскільки вона не відповідає вимогам КАС України.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія вказаної ухвали невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказівки на недоліки позовної заяви і спосіб їх усунення мають бути чіткими і зрозумілими. Недоліки повинні бути такими, що перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі та виконати обов`язок з повідомлення про це осіб, які беруть участь у справі. Підставою для повернення позовної заяви суд першої інстанції вказав не усунення недоліків позову.

Як вказано судом першої інстанції в ухвалі про залишення позову без руху, позивачу слід надати до суду документи, які б належним чином підтверджували його зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування, знаходження).

Також, необхідно надати суду клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення з вказаною заявою, обґрунтувати поважність причин пропуску строку для звернення до суду з вказаним позовом, а також надати докази на підтвердження таких обставин. У вказаній ухвалі були зазначені недоліки позовної заяви та запропонований спосіб їх усунення.

Копію ухвали суду від 13 квітня 2020 року ОСОБА_1 отримав 28.04.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (№2560) та не заперечується позивачем.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання ухвали про залишення позову без руху, позивачу надано строк, достатній для їх усунення.

Відповідно до практики ЕСПЛ, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Слід зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників процесу та своєчасного виконання ними передбачених процесуальним законом певних процесуальних дій. Інститут строків у судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків необхідне для досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Так як судом першої інстанції встановлено що позов подано до суду поза межами встановленого законом строку, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху позивачу запропоновано вказати підстави такого пропуску з метою надання оцінки поважності причин такого пропуску.

Апелянт вказує, що ним направлено до суду 02.05.2020 заяву про поновлення пропущеного строку для звернення до суду з цим позовом, на підтвердження чого надано копію фіскального чека ПАТ «Укрпошта» №0028 про відправлення рекомендованого листа.

Разом з тим, на переконання колегії суддів, вказаний фіскальний чек не підтверджує надіслання на адресу суду документів на виконання ухвали суду у цій справі. Опису про вкладення у лист позивачем не надано, крім того, як вказано судом першої інстанції, згідно даних автоматизованої служби діловодства суду станом на 13 травня 2020 року, заяв або клопотань позивача по вказаній справі до суду не находило.

На виконання вимог ухвали суду, позивач не надіслав будь-яких письмових пояснень та доказів на їх підтвердження.

Відтак, позивач не виконав вимогу суду та не усунув недоліки позовної заяви, що є підставою для повернення позову відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Невиконання позивачем хоча б однієї вимоги, встановленої ухвалою про залишення позову без руху, є підставою для повернення позовної заяви.

Тобто, судом першої інстанції вірно застосовано норми процесуального права та правомірно повернено позовну заяву, адже позивачем не подано до суду необхідних пояснень.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить висновку, що доводи апеляційної скарги позивача не спростовують висновки, покладені в основу рішення суду першої інстанції, прийнятого з дотриманням норм процесуального права, а тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 06.11.2020