Справа № 295/12305/20
Суддя: Воробйова Т. А.
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

про залишення адміністративного позову без руху
02.11.2020 року м.Житомир
Суддя Богунського районного суду м.Житомира Воробйова Т.А,
розглянувши матеріали адміністративного позову (скарги) ОСОБА_1
про скасування постанови інспектора УПП в Житомирській області лейтенанта поліції Єрьоменка Радіона Вячеславовича від 29.09.2020 за частиною 1 статті 126 КУпАП,
До Богунського районного суду м.Житомира надійшла вказана позовна заява (скарга), в якій ОСОБА_1 просить скасувати постанову інспектора УПП в Житомирській області лейтенанта поліції Єрьоменка Радіона Вячеславовича від 29.09.2020 за частиною 1 статті 126 КУпАП за відсутністю в його діях складу правопорушення та закрити справу. З огляду на те, що за своєю суттю поданий документ стосується питання скасування постанови про застосування УПП в Житомирській області до заявника адміністративної відповідальності, яке вирішується судом за відповідним адміністративним позовом, суд оцінює цей документ як позовну заяву та на предмет відповідності вимогам, встановленим для адміністративного позову.
Так, позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст.160, 161 КАС України.
Розглянувши матеріали даного адміністративного позову суддя дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 160,161 КАС України.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
Тому, на усунення допущених недоліків, позивачу необхідно вказати у позові вищеперераховані відомості щодо себе, позивача та відповідача, у повному обсязі.
При цьому, щодо виконання п.2 ч.5 ст.160 КАС України, а саме, стосовно зазначення повного найменування, адреси та інших відомостей учасників справи, позивачу слід взяти до уваги також наведене у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №742/2298/17, в якій роз`яснено, що посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений накладати адмінстягнення. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопопорушення.
Також, слід зазначити правильну назву процесуального документа, з яким звертається позивач до суду.
Всупереч вимогам ч.1 ст.161 КАС України, до адміністративного позову не додано копії позовної заяви та копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, в даному випадку, для направлення відповідачу у справі.
В порушення ч.3 ст.161 КАС матеріали позовної заяви не містять доданого документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. При цьому, згідно з вимогами ч.8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору, проте, у поданому адміністративному позові такі підстави позивачем не наведені. Таким чином, для усунення зазначених недоліків, позивач має сплатити судовий збір у сумі 420,40 грн або ж зазначити у позові та підтвердити, подавши відповідні письмові докази, підстави звільнення від сплати судового збору.
При цьому, судом враховується наведене у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), в якій зазначено наступне: «…нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності. З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви. За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову. Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху». З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином,… за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI . … Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.»
Таким чином, розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення її недоліків.
Керуючись ст.ст.160,161,169,286 КАС України,Законом України «Про судовий збір» суддя,-
Адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови інспектора УПП в Житомирській області лейтенанта поліції Єрьоменка Радіона Вячеславовича від 29.09.2020 за частиною 1 статті 126 КУпАП - залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали.
У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.А. Воробйова

роздрук.прим.:

1 - до справи

2 - позивачу