Справа № 309/2761/20
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 309/2761/20 пров. № А/857/13189/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Гінди О.М., Ніколіна В.В.,

за участю секретаря судового засідання Михальської М.Р.,

представника позивача Кіт У.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу кандидата на посаду Хустського міського голови Пилипа Олександра Михайловича на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2020 року про повернення позовної заяви у справі за позовом кандидата на посаду Хустського міського голови ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії №210799, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Хустська міська територіальна виборча комісія Хустського району Закарпатської області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-

суддя (судді) в суді першої інстанції Плеханова З.Б.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Ужгород,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

29 жовтня 2020 року кандидат на посаду Хустського міського голови ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Дільничної виборчої комісії №210799, в якому просив: визнати протиправними дії дільничної виборчої комісії № 210799 з перших виборів Хустського міського голови Хустського району Закарпатської області та з виборів депутатів Хустської міської ради Хустського району Закарпатської області щодо видачі виборчих бюлетенів, на яких не зазначено номер виборчої дільниці, виборцям та врахування їх під час підрахунку голосів виборців по цій виборчій дільниці; визнати протиправними та скасувати рішення дільничної виборчої комісії № 210/99 з перших виборів Хустського міського голови Хустського району Закарпатської області, оформлене протоколом від 26 жовтня 2020 року; визнати протиправним та скасувати рішення дільничної виборчої комісії №210799 з виборів депутатів Хустської міської ради Хустського району Закарпатської області у територіальному виборчому окрузі №3, оформлене протоколом; зобов`язати Хустську міську територіальну виборчу комісію Хустського району Закарпатської області провести повторний підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 210799 з перших виборів Хустського міського голови Хустського району Закарпатської області та з виборів депутатів Хустської міської ради Хустського району Закарпатської області у територіальному виборчому окрузі №3.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 29 жовтня 2020 року справу №309/2761/20 було передано за підсудністю на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2020 року адміністративний позов повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позовна заява не підписана у визначений законом спосіб, а тому підлягає поверненню особі, яка подала позовну заяву на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, кандидат на посаду Хустського міського голови Пилип О.М. подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, прийнята з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що позивачем було дотримано порядок надіслання позовної заяви з додатками на офіційну електронну адресу суду, і такі документи були належним чином засвідчені електронним цифровим підписом. При цьому, посилається на наказ голови Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року в частині можливості надіслання позовної заяви на електронну пошту Закарпатського окружного адміністративного суду. Також, зазначає про те, що постановлення оскаржуваної ухвали неправомірно обмежує право позивача на доступ до суду, а судом першої інстанції було допущено надмірний формалізм під час постановлення оскаржуваної ухвали.

В судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав, в своїх поясненнях покликався на доводи в ній викладені.

Відповідач явку повноважного представника в судове засідання не забезпечив, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що відповідно до частин 2, 3 ст. 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції прийшов до висновку про наявність підстав для повернення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з обгрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У свою чергу пп. 15.16 пп. 15 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України передбачає, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Разом з тим, на час звернення скаржника до суду з позовною заявою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

На підставі наказу Державної судової адміністрації України від 01 червня 2020 року №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет»» з 01 червня 2020 року у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді (далі пілотні суди) запроваджено в дослідну експлуатацію систему «Електронний суд», під час якої пілотним судам та учасникам процесу необхідно дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №3 у відповідній редакції в частині функціонування даних підсистем.

Таким чином, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

При цьому, відповідно до пп. 15.1 пп. 15 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України також до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Крім того, згідно з ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Таким чином, приписами КАС України визначено дві форми звернення учасників справи з позовною заявою: в паперовій формі зі скріпленням власноручним підписом учасника справи (його представника) або в електронній формі з обов`язковим скріпленням документів власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Іншої форми звернення з позовною заявою чинними нормами КАС України не передбачено.

Аналогічні правові висновки містяться в ухвалах Верховного Суду від 22 жовтня 2020 року у справі № 855/67/20 та від 26 жовтня 2020 року у справі № 9901/335/20.

Аналіз вищенаведеного правового регулювання вказує на те, що в розумінні процесуального законодавства, позовна заява, що подається за допомогою електронних засобів зв`язку, вважається належним чином поданою та підписаною, якщо вона сформована та подана за допомогою сервісу «Електронний суд».

З матеріалів справи слідує, що позовна заява ОСОБА_1 подана адвокатом Фекийшгазі К.С. шляхом надіслання на електронну пошту Хустського районного суду Закарпатської області без використання сервісу «Електронний суд», що також не заперечує позивач(а.с.33-34).

Матеріали поданої позовної заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифікату відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву з використанням підсистеми «Електронний суд», що унеможливлює суду встановити дотримання позивачем вимог щодо підписання позовної заяви особою, яка її подає.

Долучені до матеріалів апеляційної скарги скріншоти відправлення файлів позовної заяви та додатків до неї на офіційну електронну адресу Хустського районного суду Закарпатської області не підтверджують того, що такі були засвідчені електронним цифровим підписом (а.с.37-38), а тільки підтверджують наявність такого підпису у представника позивача - Фекийшгазі К.С. (а.с.37).

Таким чином, у зв`язку з тим, що відомості про сформування представником позивача позовної заяви у підсистемі «Електронний суд» через Електронний кабінет відсутні, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством України способу звернення до суду з позовною заявою.

Щодо посилань апелянта на наказ голови Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2020 року «Про затвердження графіку чергування» № 45-с, зокрема пункт 3, лист Ради суддів України № 9рс-186/20 від 16 березня 2020 року, оголошення Восьмого апеляційного адміністративного суду для учасників процесу і відвідувачів суду щодо особливого режиму роботи апеляційного суду на період карантину, то колегія суддів зазначає, що такі не спростовують законності постановленої судом першої інстанції ухвали, оскільки вирішення питання щодо відповідності позовної заяви вимогам процесуального закону належить до повноважень компетентного суду, визначеного у передбаченому законом порядку.

Твердження позивача про допущення судом першої інстанції надмірного формалізму як неправомірного обмеження права на доступ до суду, колегія суддів вважає безпідставними з наступних підстав.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заяви №17160/06 та №35548/06 та пункт 27 рішення у справі «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року, заява № 24402/02).

Колегія суддів зауважує, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки позивач має можливість звернутись до суду в порядку, визначеному Законом, адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання, розумних сумнівів у невідповідності вимогам «якості» закону не виникає, ознак свавільного втручання у права заявника не вбачається.

Також, скаржником при поданні апеляційної скарги не було сплачено судовий збір.

Частиною дев`ятою статті 273 КАС України встановлено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

За подання апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір становить 2102 грн і підлягає стягненню з позивача.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 245, ст. 272, ст. 273, ст. 278, ст. 308, ст. 310, ст. 312, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 328 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу кандидата на посаду Хустського міського голови Пилипа Олександра Михайловича залишити без задоволення, а ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2020 року про повернення позовної заяви у справі № 309/2761/20 без змін.

Стягнути з кандидата на посаду Хустського міського голови Пилипа Олександра Михайловича ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь держави на рахунок Державної судової адміністрації України (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UА0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 05 листопада 2020 року.