Справа № 440/5106/19
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: А.О. Чеснокова
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 р. Справа № 440/5106/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Бершова Г.Є.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2020, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039 по справі № 440/5106/19

за позовом Комунального підприємства Полтавської обласної ради "Полтававодоканал"

до Державної податкової служби України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, в якій просить суд: визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо незбільшення в Системі електронного адміністрування ПДВ позивача суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в розмірі 1531745,24 грн. за результатами поданої податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року; зобов`язати відповідача збільшити в Системі електронного адміністрування ПДВ КП ПОР "Полтававодоканал" суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у розмірі 1531745,24 грн. за результатами поданої податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що він веде податковий облік із застосуванням касового методу. За наслідками своєї господарської діяльності за податкові періоди липень-грудень 2015 року позивач набув право на зарахування на електронний рахунок в Системі електронного адміністрування ПДВ суми в розмірі 1614023,00 грн., однак фактично контролюючим органом зараховано на зазначений електронний рахунок лише 82277,76 грн. За результатами звернення КП ПОР "Полтававодоканал" до відповідача за податковою консультацією з приводу зарахування на електронний рахунок в Системі електронного адміністрування ПДВ суми 1531745,24 грн. спірне питання залишилось невирішеним.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2020 року позовні вимоги було задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо невідображення в Системі електронного адміністрування ПДВ Комунального підприємства Полтавської обласної ради "Полтававодоканал" суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в розмірі 1 531 745,24 грн. за результатами поданої податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року.

Зобов`язано Державну податкову службу України (пл. Львівська, 8, м. Київ 53, 04053, ) збільшити в Системі електронного адміністрування Комунального підприємства Полтавської обласної ради "Полтававодоканал" (вул. Пилипа Орлика, 40-А, м. Полтава, Полтавська область, 36020, ) суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на 1 531 745,24 грн. за результатами поданої податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

04.11.2020 року надійшло клопотання від представника відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку із оголошенням карантину на території України.

З цього приводу колегія суддів зазначає таке.

Так, станом на 15 липня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» у регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів дозволяється перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому) між регіонами в межах кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

Будь-якої інформації про те, які саме карантинні обмеження перешкоджають відповідачу прибути у судове засідання, в заяві не наведено.

Окрім того, на виконання Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» та відповідно до пункта 10 частини 1 статті 152, частини 5 статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Державна судова адміністрація України наказом від 08 квітня 2020 року №169 затвердила Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду.

Таким чином, учасники справи не позбавлені права взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, а також поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

При цьому, суд приймає до уваги вимоги процесуального закону щодо дотримання строків розгляду справ та те, що у даній справі участь сторін у судовому засіданні не визнавалась обов`язковою.

Відповідно до положень статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що правові підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, рішення суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що КП ПОР "Полтававодоканал" є юридичною особою, заснованою на майні спільної (комунальної) власності територіальних громад сіл, селищ і міст Полтавської області () основним напрямком господарської діяльності якого є забір, очищення та постачання води. Позивач перебуває на податковому обліку в ДПІ у м. Полтаві та у встановленому законом порядку зареєстрований платником податку на додану вартість /а.с. 11-12, 93-106/.

22 лютого 2016 року позивачем до контролюючого органу подано податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2016 року /а.с. 17-19/. У додатку № 5 до зазначеної декларації КП ПОР "Полтававодоканал" відображено суму податкового кредиту за липень-грудень 2015 року в розмірі 1614023,00 грн., яка мала бути зарахована на електронний рахунок позивача в Системі електронного адміністрування ПДВ. Разом із тим, зазначений рахунок платника був поповнений лише на 82277,76 грн.

Вказані обставини зумовили звернення позивача до контролюючого органу за податковою консультацією /а.с. 13-14/.

За результатами розгляду звернення КП ПОР "Полтававодоканал" з приводу зарахування решти суми податкового кредиту в розмірі 1531745,24 грн. на його електронний рахунок в Системі електронного адміністрування ПДВ контролюючий орган залишив ініційоване платником питання невирішеним та повідомив, що наразі ДПС проводяться роботи з доопрацювання СЕА ПДВ з метою перерахунку показника "Сума по касовому методу обліку" (?наклОтрКас), що є складовою показника ?накл. У вказаному листі відповідач також зазначив, що подана позивачем декларація з ПДВ не містила відмітки про застосування касового методу /а.с. 15-16/.

Вказані обставини зумовили звернення позивача до суду з позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що відповідачем у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для відмови у відображенні в Системі електронного адміністрування з ПДВ податкового кредиту з ПДВ, задекларованого позивачем в Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року, в розмірі 1 531 745,24 грн.

Колегія суддів погоджується із таким рішенням суду першої інстанції та зазначає, що воно скасуванню не підлягає з огляду на таке.

Так, основні правові принципи функціонування Системи електронного адміністрування податку на додану вартість (далі ПДВ) визначено статтею 2001 розділу V Податкового кодексу України.

Згідно підпунктами 200-1.1, 200-1.2 статті 200-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

На виконання приписів вказаної норми Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - Порядок № 569), яким визначено механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі по тексту - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі по тексту - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Згідно з пунктом 1 Порядку № 569 Система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно: на перехідний період (до 01 липня 2015 року або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі.

При цьому в силу пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України в редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість", період з 01 лютого 2015 року до 01 липня 2015 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу.

Відповідно до визначення, закріпленого у пункті 2 Порядку № 569, рахунок у Системі електронного адміністрування податку (далі по тексту - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Разом із тим, 29 липня 2015 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" від 16 липня 2015 року № 643-VIII, відповідно до якого всі складові формули, визначені приписами пункту 2001.3 статті 2001 Податкового кодексу України, на третій робочий день після набрання чинності цим Законом дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 01 липня 2015 року (пункт 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України). Під час обрахунку показників S НаклОтр та S НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені, починаючи з 01 липня 2015 року, та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників S НаклОтр, S НаклВид та S Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 01 липня 2015 року. Під час обрахунку суми S Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу (абзаців 9-10 пункту 2001.3 статті 2001 Податкового кодексу України).

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році" № 909-VIII від 24 грудня 2015 року підрозділ 2 розділу ХХ Податкового кодексу України доповнено пунктом 341: "для платників податку, які застосовують касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, у обрахунку суми ?Накл беруть участь суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, за якими право на включення таких сум до податкового кредиту виникає після 01 липня 2015 року. Такі суми податку беруть участь у обрахунку суми ?Накл на підставі податкової декларації з податку за звітний період, у якому платник податку, що застосує касовий метод податкового обліку, відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, включає такі суми податку до податкового кредиту (з урахуванням вимог пункту 198.6 статті 198 цього Кодексу) у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку".

Наказом Міністерства фінансів України "Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" № 21 від 28 січня 2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за № 159/28289, затверджено форму податкової декларації з податку на додану вартість (надалі Наказ № 21).

Вищевказані зміни запровадили Таблицю 3 "Розшифровка сум податку на додану вартість, включена до складу податкового кредиту за звітні (податкові) періоди липень-грудень 2015 року /ІІІ-IV квартали 2015 року, на підставі податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 Кодексу" ІІ розділу Додатку 5 податкової декларації.

У затвердженій Наказом № 21 формі звітності зазначено, що Таблиця 3 заповнюється виключно: в складі декларації з податку на додану вартість за звітний (податковий період), за який така декларація вперше подається за формою, затвердженою цим наказом; платниками податку, які застосовують касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу.

Як вже зазначалось, у лютому 2016 року позивачем подано до ДПІ у м. Полтаві ГУ ДФС у Полтавській області податкову декларацію з ПДВ за січень 2016 року з дотриманням актуальної форми звітності та заповненням Таблиці 3 до додатку 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року "Розшифровка сум податку на додану вартість, включена до складу податкового кредиту за звітні (податкові) періоди липень-грудень 2015 року/ІІІ-IV квартали 2015 року, на підставі податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 Кодексу".

У Таблиці 3 підприємством зазначено перелік податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, які підприємством включені до складу податкового кредиту з ПДВ за звітні (податкові) періоди липень-грудень 2015 року на загальну суму 1614023,00 грн. Відтак, вказана сума сформована по фінансово-господарським операціям, проведеним із застосуванням касового методу, та задекларована підприємством /а.с. 34/.

Разом із тим, згідно витягів із Системи електронного адміністрування ПДВ сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН (показник ?Накл) не збільшилась на 1614023,00 грн. На вказану суму не збільшилась і загальна сума податку за отриманими платником податку податковими накладними та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних (показник ?НаклОтр), а вказана сума була не в повному обсязі зарахована на електронний рахунок, що спричинило неможливість реєструвати податкові накладні споживачам наших послуг (замість 1614023,00 грн. на електронний рахунок позивача 22 квітня 2016 року в Системі електронного адміністрування ПДВ зараховано 82277,76 грн.).

Тобто в Системі електронного адміністрування з ПДВ в показнику ?Накл - сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН (основний ліміт), не врахована сума податкового кредиту з ПДВ, що відображений позивачем в Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року, в розмірі 1 531 745,24 грн.

Таким чином, всупереч нормам податкового законодавства та Порядку електронного адміністрування ПДВ, відповідач не забезпечив збільшення на 1531745,24 грн. в Системі електронного адміністрування суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН, що позбавляє платника можливості скористатись документально підтвердженим податковим кредитом з ПДВ, сформованим за попередні звітні періоди, та задекларованим підприємством в Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року в сумі.

У зв`язку з тим, що позивач здійснює свою діяльність цілодобово, останній визначає дату виникнення податкових зобов`язань та податкового кредиту за фінансово-господарськими операціями із застосуванням касового методу, відповідно до пункту 187.10 статті 187 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою: ?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ; де: ?НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; ?Митн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; ?ПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в Системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у Системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті. ?Овердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу. ?НаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; ?Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок; ?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 01 липня 2015 року. Під час обрахунку показників ?НаклОтр та ?НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників ?НаклОтр, ?НаклВид та ?Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 01 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми ?Накл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 34-1 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

Згідно з пунктом 341 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України для платників податку, які застосовують касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, у обрахунку суми ?Накл беруть участь суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, за якими право на включення таких сум до податкового кредиту виникає після 1 липня 2015 року. Такі суми податку беруть участь у обрахунку суми ?Накл на підставі податкової декларації з податку за звітний період, у якому платник податку, що застосує касовий метод податкового обліку, відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, включає такі суми податку до податкового кредиту (з урахуванням вимог пункту 198.6 статті 198 цього Кодексу) у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку.

Відповідно до пункту 200-1.1 статті 200-1 Податкового кодексу України Система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 569, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року для платників податку, які застосовують касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 Кодексу, під час проведення розрахунку суми ?Накл застосовуються суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, за якими право на включення таких сум до податкового кредиту виникає після 01 липня 2015 року. Такі суми податку застосовуються під час проведення розрахунку суми ?Накл на підставі податкової декларації з податку за звітний (податковий) період, в якому платник податку, що застосує касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 Кодексу, включає такі суми податку до податкового кредиту (з урахуванням вимог пункту 198.6 статті 198 Кодексу) у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку.

Під час проведення розрахунку показника ?Накл також застосовуються суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, які у зв`язку із застосуванням касового методу податкового обліку включені до складу податкового кредиту за звітні (податкові) періоди до періоду, за який вперше подається податкова декларація з податку за формою, що передбачає відображення таких сум податку. Для їх врахування в обчисленні показника ?Накл платники податку одноразово відображають такі суми у податковій декларації з податку за перший звітний (податковий) період, за який вперше подається така декларація за зазначеною формою.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем протиправно не відображено в Системі електронного адміністрування з ПДВ податковий кредит з ПДВ, задекларований позивачем в Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року, в розмірі 1531745,24 грн.

Відповідачем не доведено наявності достатніх підстав для відмови у відображенні в Системі електронного адміністрування з ПДВ податкового кредиту з ПДВ, задекларованого позивачем в Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ за січень 2016 року, в розмірі 1 531 745,24 грн.

Доводи контролюючого органа про те, що подана позивачем декларація з ПДВ не містила відмітки про застосування касового методу спростовуються самим фактом подання платником податкової декларації із заповненням Таблиці 3 до додатку № 5 податкової декларації з ПДВ, оскільки обов`язок подання останньої передбачений лише для платників, які застосовують касовий метод податкового обліку /а.с. 34/.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2020 по справі № 440/5106/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Г.Є. Бершов
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов