Справа № 520/7456/2020
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2020 р.Справа № 520/7456/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., м. Харків, повний текст складено 13.07.20 року по справі № 520/7456/2020

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області

про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

10.06.2020 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якій просив суд:

- визнати незаконним, протиправним та скасувати рішення № 5070 від 27 травня 2020, про відмову у перерахунку пенсії ОСОБА_1 з урахуванням норм Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 657 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури", та Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та проводити виплати перерахованої пенсії без обмеження граничного розміру виплати пенсії з 01.10.2017 ОСОБА_1 пенсії за вислугу років, призначеної відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» виходячи з 90 % від суми заробітної плати, без обмеження її граничного розміру, згідно довідки № 21-311 зк від 05.05.2020, про У заробітну плату слідчого в особливо важливих справах Генеральної прокуратури України відповідно до Постанови КМУ від 30.08.2017 № 657 із нової заробітної плати 47953,10 грн. з виплатою різниці між фактично отриманою та перерахованою сумою пенсії;

- стягнути з відповідача на його користь судові витрати.

Від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили рішенням Верховного Суду в зразковій справі № 560/2120/20.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 року клопотання представника відповідача - задоволено.

Зупинено провадження по справі №520/7456/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії до набрання чинності рішенням Верховного Суду у зразковій справі №560/2120/20 (провадження №Пз/9901/9/20).

Позивач, ОСОБА_1 , не погодившись з наведеною вище ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 про зупинення провадження у справі, і направити дану справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог скарги посилається на те, що не погоджується з оскаржуваною ухвалою суду, вважає її незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню. Зазначає, що судом було неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовані норми матеріального права і порушені норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. Вказує, що згідно приписів п.3 ч.1 ст.236 КАС України зупинити розгляд справи у зв`язку із розглядом зразкової справи є правом суду, а не обов`язком. Вважає, що відповідач зловживає своїми владними повноваженнями, відмовляючи йому у здійсненні перерахунку розміру пенсії у зв`язку із підвищенням розміру заробітної плати, оскільки таке його право вже визнано і встановлено судом в 2016 році, і він не повинен після отримання нової довідки про підвищення заробітної плати знову звертатися до суду та доводити наявність права на перерахунок. Вказує, що суд, задовольняючи клопотання про зупинення провадження у справі, фактично обмежив його у праві на доступ до правосуддя та розгляду справи у розумні строки, на захист і поновлення його порушеного конституційного права. Вважає, що судом першої інстанції було помилково та передчасно зроблено висновок, що результати розгляду Верховним Судом зразкової справи можуть вплинути на результати розгляду його позовних вимог.

02.11.2020 року відповідач направив на електронну пошту суду апеляційної інстанції, без електронного цифрового підпису, відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на не обґрунтованість скарги, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 по справі №520/7465/2020 - без змін, та розглянути апеляційну скаргу позивача без участі представника управління.

Також, 02.11.2020 року позивач направив на електронну пошту суду апеляційної інстанції, без електронного цифрового підпису, заяву, в якій зазначив, що підтримує свою апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції та просить суд її задовольнити, скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 про зупинення провадження у справі, і направити дану справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Учасники справи про дату час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином, що підтверджується відповідним повідомлення про вручення поштового відправлення та розпискою представника відповідача на супровідному листі суду.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ч.4 ст.229 КАС України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 2 ст.308 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання представника відповідача та зупинення провадження по даній справі, суд першої інстанції виходив з наявності правових підстав для прийняття такого рішення.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, приписами ст.44 КАС України визначено права та обов`язки учасників справи.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.44 КАС України визначено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання.

Як вбачається з матеріалів даної справи, 24.06.2020 р. відповідачем по справі було подано до суду першої інстанції в письмовій формі клопотання про зупинення провадження у справі, в якому останній просив прийняти до провадження це клопотання та зупинити провадження по справі №520/7456/2020.

Частиною 10 ст.44 КАС України визначено, зокрема, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, з аналізу наведеної норми вбачається, що КАС України встановлено імперативний припис щодо обов`язку учасника справи при поданні документу (клопотання, заяви) саме в паперовій формі скріпити такий документ власноручним підписом учасника справи або його представником.

Разом тим, колегія суддів зауважує, що зі змісту вказаного клопотання вбачається, що відповідачем, в порушення приписів ч.10 ст.44 КАС України, останнє не було скріплено власноручним підписом його представника.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до приписів ч.ч.7,8 ст. 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до ч. 2 ст. 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги", електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг, зокрема, кваліфікованого електронного підпису.

Одночасно, суд апеляційної інстанції зазначає, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", що розміщений: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Вищевказана правова позиція узгоджується із правовою позицію Верховного Суду, яка була викладена у постановах від 13.11.2019 року по справі №160/7227/19 та від 25.11.2019 року по справі №160/7439/19.

Колегія суддів зазначає, що оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України в газеті «Голос України» №229(6984) від 01.12.2018.

Згодом у газеті «Голос України» №42(7048) від 01.03.2019 опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким, ураховуючи рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 і результати обговорення із судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС, Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» №229 (6984) від 01.12.2018.

Проте, колегія суддів зауважує, що Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16; далі - Положення №30), передбачає можливість до початку функціонування ЄСІТС використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і підсистема «Електронний суд».

Зокрема у пункті 2.3 указаного рішення визначено, що окремі норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду, які, зокрема, стосуються використання підсистеми «Електронний суд», набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів та органів системи правосуддя, визначених пілотними, згідно з відповідним наказом Державної судової адміністрації України.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації від 01.06.2020 р. № 247 "Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет" запроваджено з 1 червня 2020 року в дослідну експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет" у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду .

Під час тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» судам та учасникам судового процесу необхідно керуватися вимогами Положення №30.

Згідно з вимогами Положення №30 надсилання в електронній формі процесуальних документів до суду має здійснюватися із використанням сервісу підсистеми «Електронний суд», розміщеному за посиланням у мережі Інтернет: https://cabinet.court.gov.ua/login.

Для можливості користування цим сервісом необхідно здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронній формі передбачає використання сервісу підсистеми «Електронний суд», розміщеному за посиланням у мережі Інтернет: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно до попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до місцевих та апеляційних судів із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи чи його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим скріпленням власним електронним цифровим підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Колегія суддів зауважує, що матеріали даної справи не містять доказів того, що відповідач по справі звертався до суду першої інстанції із клопотання про зупинення провадження у справі, саме за допомогою засобів електронного зв`язку, зокрема, із використанням сервісу «Електронний суд».

Наявність на останньому аркуші вказаного клопотання позначки із електронним підписом та позначкою для сканування не свідчить про підписання його саме в паперовому вигляді.

Відповідно правової позиції Верховного Суду, яка була викладена в ухвалі від 21.01.2019 року по справі №2540/2989/18, суд касаційної інстанції зауважив, що такий недолік, як відсутність власноручного підпису особи, яка звертається до суду касаційної інстанції з відповідним клопотанням, не дають можливості його розглянути по суті.

Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що стаття 45 Регламенту Європейського суду з прав людини передбачає, що будь-яка скарга, яка подана у відповідності до статей 33 або 34 Конвенції подається також у письмовій формі та повинна бути підписана заявником або його представником.

Таким чином, колегія суддів вважає, що отримавши 24.06.2020 від Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області в письмового вигляді клопотання про зупинення провадження у справі, яке не містило власноручного підпису його представника, суд першої інстанції був позбавлений технічної та процесуальної можливості встановити дотримання відповідачем вимог щодо підписання такого клопотання особою, яка її подає (її представником) та відповідно прийняти такий документ без наявності такого підпису.

Відповідно, з урахуванням наведеного вище, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції не було процесуальних підстав для вирішення питання про зупинення провадження по даній справі за поданим клопотанням.

Колегія суддів зауважує, що доводи сторін по справі, зокрема відповідача, не впливають на той факт, що останнім було подано клопотання про зупинення провадження у справі, з порушенням приписів ч.10 ст. 44 КАС України, та відповідно це клопотання не давало процесуальних підстав у суду для його розгляду та вирішення у встановленому КАС України порядку.

Згідно з ч.1 ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції внаслідок порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для зупинення провадження по даній справі за поданим клопотанням, що відповідно є обов`язковою підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати та направити дану справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2020 року по справі №520/7456/2020 скасувати.

Направити справу №520/7456/2020 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 09.11.2020 року