Справа № 640/4269/19
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

09 листопада 2020 року справа №640/4269/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Стоматологічна клініка «Формула» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула»)
доГоловного управління ДФС у м. Києві (далі по тексту - відповідач, ГУ ДФС)
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 02 листопада 2018 року №
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з адміністративним позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи про протиправність та безпідставність висновків акта перевірки від 18 жовтня 2018 року №1863/26/15/14/35371175 про порушення ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» порядку оприбуткування готівки, що покладені в основу спірного податкового повідомлення-рішення, так як головний бухгалтер підприємства перебувала на робочому місці та проводила операції з оформлення готівки до каси підприємства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/4269/19 та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про правомірність застосування до позивача штрафних санкцій, так як в період відсутності бухгалтера підприємства цінності, передані їй під відповідальність іншій матеріально-відповідальній особі не передавались, що призвело до не оприбуткування готівкових коштів в касі ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула».

У судовому засіданні 01 липня 2019 року представник позивача підтримав позовні вимоги; представники відповідача проти задоволення позовних вимог заперечили; на підставі частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України суд завершив розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення ГУ ДФС від 02 листопада 2018 року № згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, абзацу другого статті 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12 червня 1995 року №436/95 за порушення пункту 11 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148, до ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за платежем «штрафні санкції за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» у розмірі 846 772,70 грн.

Зазначене податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі акта фактичної перевірки ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» від 18 жовтня 2018 року №1863/26/15/14/35371175 (далі по тексту - акт перевірки).

Перевіркою касової книги підприємства та прибуткових касових ордерів від 05 липня 2018 року №218 на суму 370,92 грн., від 06 липня 2018 року №219 на суму 370,92 грн., від 07 липня 2018 року №220 на суму 370,92 грн., від 09 липня 2018 року №221 на суму 370,92 грн., від 10 липня 2018 року №222 на суму 370,92 грн., від 11 липня 2018 року №223 на суму 370,92 грн., від 12 липня 2018 року №224 на суму 370,92 грн., від 13 липня 2018 року №225 на суму 50 000,00 грн., № 226 на суму 50 000,00 грн., № 227 на суму 50 000,00 грн., №228 на суму 14 024,70 грн., №229 на суму 370,92 грн., від 14 липня 2018 року №230 на суму 680,00 грн., №231 на суму 395,62 грн., від 16 липня 2018 року №232 на суму 375,62 грн., від 17 липня 2018 року №223 на суму 160,00 грн., № 234 на суму 375,62 грн., від 18 липня 2018 року №235 на суму 375,62 грн. встановлено, що операції з оформлення надходжень готівки до каси підприємства проводила бухгалтер ОСОБА_1 , яка з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року включно не виконувала обов`язки касира так як була у відпустці згідно табеля обліку використання робочого часу за липень 2018 року та наказу від 20 червня 2018 року №ФС/К-00009.

В період відсутності бухгалтер ОСОБА_1 з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року цінності, передані їй під відповідальність іншій матеріально-відповідальній особі не передавались, акт про передачу готівки не складено. Таким чином, надходження готівки до каси підприємства в період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року на загальну суму 169 354,54 грн. не підтверджені первинними документами, а саме в зазначені вище дні прибуткові касові ордери про одержання готівки до каси підприємства належним чином не складались, облік готівки у встановленому порядку в касовій книзі підприємства не проводився. Загальна суму не оприбуткованої готівки склала 169 354,54 грн., що призвело до порушення пункту 11 розділу ІІ, пункту 25 розділу ІІІ, пунктів 39, 40,42 розділу пункту 11 розділу ІV Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148.

Рішенням ДФС України від 11 січня 2019 року №1398/6/99-99-11-06-01-25 за наслідками розгляду скарги на податкове повідомлення-рішення від 02 листопада 2018 року № зазначене податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, Окружний адміністративний суд міста Києва керується такими мотивами.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» книга обліку розрахункових операцій (КОРО) - прошнурована і належним чином зареєстрована в органах державної податкової служби України, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг).

Пунктом 9 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: щоденно друкувати на РРО (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) фіскальні звітні чеки і забезпечувати їх зберігання в КОРО.

За визначенням статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» фіскальний звітний чек - це документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час друкування якого інформація про обсяги виконаних розрахункових операцій заноситься до фіскальної пам`яті.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України юридичними особами (крім банків) та їх відокремленими підрозділами незалежно від організаційно-правової форми та форми власності (далі - підприємства) визначено Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 29 грудня 2017 року №148 (далі по тексту - Положення №148).

Згідно пункту 18 пункту 3 розділу І Положення №148 оприбуткування готівки - проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі/книзі обліку доходів і витрат/книзі обліку доходів/фіскальному звітному чеку/розрахунковій квитанції.

Тобто, вказана норма передбачає проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книг або книзі обліку доходів і витрат.

Відповідно до пункту 58 Положення №148, контролюючий орган під час проведення перевірки: 1) перевіряє виконання установою/підприємством вимог цього Положення щодо дотримання порядку ведення касової книги та оформлення операцій з приймання та видачі готівки з каси, ведення відповідних касових документів; 2) перевіряє повноту та своєчасність оприбуткування в касах готівкових надходжень, одержаних установою/підприємством (за реалізовану продукцію, продані товари, виконані роботи, надані послуги і за позареалізаційні операції). Готівка, що надходить до кас, повинна своєчасно та в повній сумі оприбутковуватися. Порядок оприбуткування готівки в касах, у тому числі і під час розрахунків із застосуванням РРО (або РК), визначено в пункті 11 розділу II цього Положення.

Згідно із пунктом 11 розділу ІІ Положення №148 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки у повній сумі.

Оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, а також у касах фізичних осіб-підприємців, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО без ведення касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень на підставі даних розрахункових документів шляхом формування та друку фіскальних звітних чеків і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО/занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.

Суб`єкти господарювання, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО, використовують КОРО для: 1) підклеювання та зберігання фіскальних звітних чеків на відповідних сторінках КОРО; 2) здійснення операцій із розрахунковими квитанціями в разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії; 3) обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, перевірок конструкцій та програмного забезпечення РРО.

Згідно з пунктом 13 Положення №148 підприємства та фізичні особи-підприємці, яким Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО з використанням відповідних книг обліку і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів), оприбутковують готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у КОРО або РК.

Суми готівки, що оприбутковуються, повинні відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

При цьому, суд зазначає, що надходження готівки від покупця з фіксуванням її через РРО і занесенням до КОРО на підставі фіскальних звітних чеків є оприбуткуванням готівки в касу. Використання КОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає, у тому числі, щоденне виконання записів про рух готівки та суми розрахунків.

Відповідно до вимог пункту 44 Положення №148, керівник установи/підприємства під час прийняття на роботу касира укладає з ним договір про повну матеріальну відповідальність та ознайомлює його під підпис із вимогами цього Положення.

Керівник установи/підприємства для здійснення функцій касира може прийняти рішення щодо виконання таких функцій працівником іншої/іншого установи/підприємства, залученого на підставі укладеної між установами/підприємствами угоди на надання послуги з надання персоналу, у якій обов`язково зазначається вимога про повну матеріальну відповідальність такого працівника.

Згідно з пунктом 45 Положення №148 касир/працівник іншої/іншого установи/підприємства, залучений на підставі укладеного договору на надання послуги з надання персоналу несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей відповідно до законодавства України.

Касиру/працівнику іншої/іншого установи/підприємства, залученому на підставі укладеного договору на надання послуги з надання персоналу, забороняється передовіряти виконання дорученої йому роботи іншим особам.

В/на установах/підприємствах, які мають одного касира, у разі потреби тимчасової його заміни виконання обов`язків касира покладається на іншого працівника за письмовим наказом керівника. З цим працівником укладається договір про повну матеріальну відповідальність на час виконання ним обов`язків касира.

Цінності, передані касиру під відповідальність, у разі його відсутності перераховуються іншим касиром, якому вони передаються, у присутності керівника та головного бухгалтера або в присутності комісії, призначеної керівником установи/підприємства. Про результати перерахування і передавання цінностей складається акт за підписами зазначених осіб.

Установи/підприємства, штатним розписом яких не передбачено посади касира, виконання його обов`язків покладають на бухгалтера чи іншого працівника, з яким укладається договір про повну матеріальну відповідальність, відповідно до письмового розпорядження керівника.

Наведені норми свідчать, що у разі проведення готівкових розрахунків з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової Книги обліку розрахункових операцій, відповідно до вимог Положення №148, оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у касових ордерах та відображення на їх підставі готівки у касовій книзі, однак у випадку проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО оприбуткуванням готівки є відображення повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних РК), здійснення обліку зазначених готівкових коштів у КОРО та обов`язок керівника підприємства за письмовим наказом перекласти обов`язки касира на іншого працівника, у разі потреби тимчасової заміни виконання обов`язків касира.

Крім того, обов`язковим для суб`єкта господарювання є роздрукування фіскального звітного чеку та заповнення КОРО.

Невиконання будь-якої із цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність згідно абзацу третього статті 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12 червня 1995 року №436/95, що діяв на момент виникнення спірних правовідносин.

Абзацом третім частини першої статті 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12 червня 1995 року №436/95 установлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, які є суб`єктами підприємницької діяльності, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу: за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Під час перевірки позивача встановлено, що у період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року операції з оформлення надходжень готівки до каси підприємства проводила бухгалтер ОСОБА_1 , яка перебувала у відпустці згідно табеля обліку використання робочого часу за липень 2018 року та наказу від 20 червня 2018 року №ФС/К-00009; при цьому в період відсутності бухгалтера ОСОБА_1 з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року цінності, передані їй під відповідальність іншій матеріально-відповідальній особі не передавались, у зв`язку із чим, надходження готівки до каси підприємства в період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року на загальну суму 169 354,54 грн. не підтверджені первинними документами, а саме: в зазначені вище дні прибуткові касові ордери про одержання готівки до каси підприємства належним чином не складались, облік готівки у встановленому порядку в касовій книзі підприємства не проводився.

На спростування встановлених перевіркою порушень позивач вказав, що бухгалтер ОСОБА_1 в період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року перебувала на робочому місці та проводила операції з оформлення готівки до каси підприємства.

Суд встановив, що наказом ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» від 26 червня 2018 року №ФС/К-00009 ОСОБА_1 надано щорічну відпустку з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року; разом із тим, ОСОБА_1 подала заяву про перенесення відпустки з огляду на сімейні обставини, за наслідками чого, відпустку перенесено на грудень, що підтверджується наказом від 02 липня 2018 року №МСЦ-02/07-18-2.

Наведене свідчить, що у перевірений період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року бухгалтер ОСОБА_1 перебувала на робочому місці та проводила операції з оформлення готівки до каси підприємства.

При цьому, надходження готівки до каси підприємства в період з 05 липня 2018 року по 18 липня 2018 року на загальну суму 169 354,54 грн. підтверджується відповідним касовими ордерами та відображене у встановленому порядку в касовій книзі підприємства.

Таким чином, з огляду на фіксацію повної суми фактичних надходжень готівки у касових ордерах та відображення на їх підставі готівки у касовій книзі підприємства та відсутності у ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» підстав для перекладання обов`язків касира на іншого працівника, суд вважає безпідставними висновки відповідача про порушення ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» пункту 11 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148.

Враховуючи викладене, застосування до позивача штрафних санкцій є протиправним, а податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у м. Києві від 02 листопада 2018 року № підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного податкового з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ «Стоматологічна клініка «Формула» підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Стоматологічна клініка «Формула» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 02 листопада 2018 року №.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Стоматологічна клініка «Формула» понесені судові витрати у розмірі 12 701,60 грн. (дванадцять тисяч сімсот одна гривня шістдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Стоматологічна клініка «Формула» (03150, м. Київ, вул. Тверська, 2-А; ідентифікаційний код 35371175);

Головне управління ДФС у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ідентифікаційний код 39439980).

Суддя В.А. Кузьменко