Справа № 160/1611/20
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2020 року Справа № 160/1611/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняСітайло О.В.
представник позивача Іскрук О.В.
11.02.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» до Державної екологічної інспекції України, в якій позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати пункти 2, 3, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 14, 15, 22 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 року №2/4-7.
В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що Державною екологічною інспекцією України протиправно встановлено порушення пунктами 2, 3, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 14, 15, 22 Припису від 18.12.2019 року №2/4-7. У зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
25.02.2020 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
23.03.2020 року Державна екологічна інспекція України звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із відзивом на позовну заяву. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що за результатом проведеної планової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" були виявлені численні порушення вимог нормативних актів у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про що складено відповідний акт. Окрім цього відповідач зауважив, що порушення встановлені 2, 3, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 14, 15, 22 Припису від 18.12.2019 року №2/4-7 є неусунутими, заходи щодо усунення даних порушень позивачем не вживаються. У зв`язку з чим відповідач просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
03.04.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" із відповіддю на відзив, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
30.04.2020 року Державна екологічна інспекція України звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із запереченнями на відповідь на відзив, в яких зазначила, що Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" допущено значні порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у зв`язку з чим відповідач просить в задоволенні позовних вимог відмовити.
19.08.2020 року Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із поясненнями щодо розгляду справи.
Дослідивши повно і всебічно письмові докази, які містяться в матеріалах справи, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
За наслідками вищезазначеної перевірки Державною екологічною інспекцією України був складений акт 2/4-9 перевірки об`єкту - Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Так, даним актом, були встановлені наступні порушення:
1) Провадження діяльності, пов`язаної із акумуляцією надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі балки Свистунова та їх скиданням у р. Інгулець здійснюється без документа дозвільного характеру - Висновку з оцінки впливу на довкілля (статті 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», стаття 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», пункт 4 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності»;
2) Здійснення спеціального водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р. Інгулець без документа дозвільного характеру - Дозволу на спеціальне водокористування (пункт 9 статті 44, статті 48 та 49 Водного кодексу України, пункт 70 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», лист Державного агентства водних ресурсів України від 11.05.2018 № 2795/9/11-18 «Щодо дозволу на спеціальне водокористування», пункт 15 та 17 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 № 465 (із змінами);
3) Експлуатація ставка-накопичувача балки Свистунова здійснюється не за цільовим призначенням, а саме: відбувається його наповнення не лише шахтними, а й стічними, зливовими та дренажними водами (стаття 74 Водного кодексу України);
5) План заходів з охорони навколишнього природного середовища на 2019 рік не розроблено (пункт б статті 10, пункт ж статті 19, пункт б статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);
6) Не погоджено з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичність відбору проб і перелік контрольованих показників (пункт 22 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 року №465 (із змінами);
7) Невжиття заходів з утримання обвідного каналу у належному санітарно-технічному стані: замуленість, захаращеність рослинною порослю, побутовими відходами (скляні та поліетиленові пляшки (Пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);
8) У щорічних звітах «Вивчення режиму підземних і поверхневих вод на території ставка-накопичувача шахтних вод балки Свистунова» відсутні узагальнені висновки щодо наявності та ступеню впливу ставка-накопичувача балки Свистунова на стан підземних вод (пункт 7 статті 44 та стаття 105 Водного кодексу України);
9) Не дотримано визначену Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p. періодичність відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка- накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу (замість 4-х відборів на повний хімічний аналіз фактично виконано 2 відбори, замість 30 відборів на скорочений хімічний аналіз фактично виконано 17 відборів) (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, Розділ 12 Регламенту скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p.);
10) Відсутня мережа спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг, у якому акумулюються шахтні води від шахти «Гігант» та ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» перед їх перекачуванням до ставка накопичувача балки Свистунова (стаття 105 Водного кодексу України);
11) Не здійснюються заходи робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м^3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант» (стаття 44 Водного кодексу України, пункт 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405);
12) Контроль за дотриманням нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних та інших пересувних засобів протягом 2018-2019 років не здійснювався (статті 9 та 17 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»);
13) Правовстановлюючі документи на користування земельними ділянками за адресами: вул. Липнева, 6а, вул. Вартаняна, 5л , 5к, вул. Шумана, 4к, на території шахти «Першотравнева» м. Кривий Ріг відсутні (статті 124, 125,126 Земельного Кодексу України);
14) Порушення правил експлуатації гідротехнічної споруди, а саме: на території колишнього хвостосховища шахти Гігант (частина куди поступають шахтні води) знаходиться в незадовільному стані - захаращено очеретом (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);
15) В матеріалах інвентаризації відходів не враховані такі види відходів як: відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами - норми утворення, їх склад, властивості та ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища не визначено, технічні паспорти відходів відсутні. Відповідно показник загального утворення відходів (Пзув) розраховано не вірно та не в повному обсязі (статті 7, 17 Закону України «Про відходи»);
16) Форма № 1-ВТ ведеться не в повному обсязі, а саме: не включено бій скла, накладки гальмівних колодок автотранспорту (відпрацьовані), будівельні відходи, люмінесцентні лампи відпрацьовані, набивка сальникова (відпрацьована), відходи зварювальних матеріалів, тирса деревинна, що містить нафтопродукти, оргтехніка відпрацьована, а також відходи, які не враховані в матеріалах інвентаризації (пункт г статті 17 Закону України «Про відходи»);
17) Не визначено склад і властивості всіх видів відходів, що утворюються на підприємстві, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини (пункт в статті 17 Закону України «Про відходи»);
18) Відсутні договори щодо передачі всіх видів відходів, які утворюються на підприємстві, а саме: відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами (пункт є статті 17, 33 Закону України «Про відходи»);
19) При візуальному обстеженні території підприємства встановлено, що на території дільниці гідротехнічних споруд не влаштовані місця тимчасового зберігання всіх видів відходів, що утворюються на підприємстві у відповідності до вимог природоохоронного законодавства (пункт з статті 17 Закону України «Про відходи»);
20) Виявлено несанкціоновані розміщення відходів: на території колишнього хвостосховища ш. Гігант (яке підлягає рекультивації) розміщено відходи (будівельні, тверді побутові відходи, склобій тощо); наявні ознаки від спалювання відходів;
- на прилеглій території бетонованих лотків для приймання шахтних вод (недобудова неподалік колишнього хвостосховища ш. Гігант) розміщено відходи (будівельні, тверді побутові відходи тощо);
- на території колишньої будівлі ДФ ш. Комунар (підлягає ліквідації) розміщено відходи (будівельні, тверді побутові відходи тощо) (пункт д та з статті 17 Закону України «Про відходи»);
21) Підприємством не виконуються вимоги приписів виданих Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області:
- від 20.02.2018 №4-1344-7-3, а саме п.2 виконати роботу з оцінки зон забруднення і водопідтоплення території (вплив на якісні характеристики ґрунтів) та вплив ставка накопичувача шахтних вод б. Свистунова на стан навколишнього природного середовища;
- від 05.03.2018 №4-1714-7-3, а саме п.2 Здійснювати експлуатацію ставка-накопичувача шахтних вод б. Свистунова за наявності оцінки впливу на довкілля;
- від 25.02.2019 №4-1852-8-3, а саме п.1 Господарську діяльність підприємства, експлуатацію ставка-накопичувача шахтних вод б. Свистунова здійснювати за наявності оцінки впливу на довкілля;
- від 19.03.2019 №4-2605-8-3, а саме п.2 виробничу діяльність підприємства здійснювати за наявності оцінки впливу на довкілля (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
22) Висновок державної екологічної експертизи проекту проект «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та| селитебних територій Тернівського району» на розгляд не надано. Інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт на розгляд не надано (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
23) Висновок державної екологічної експертизи проекту висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» на розгляд не надано. Інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт на розгляд не надано (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
24) Не представлено Висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Гігант» Гірничо-технічна рекультивація хвостосховища шахти «Гігант (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
25) Не представлено листи Державного управління охорони навколишнього природного середовища у Дніпропетровській області від 22.12.2009 № 4-1029-12-1 та Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 23.03.2000 № 9-3/15-368 (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).
18.12.2019 року Державним підприємством «Кривбасшахтозакриття» подано голові Державної екологічної інспекції України зауваження до акту №2/4-9.
18.12.2019 року Державною екологічною інспекцією України винесено припис №2/4-7 (далі - Припис), яким приписано:
1) На підставі приписів належить:
- розробити план організаційно-технічних заходів з усунення виявлених порушень вимог законодавства;
- надати копії наказу та плану організаційно-технічних заходів Державній екологічній інспекції України та Державній екологічній інспекції у Дніпропетровській області - термін виконання - 10 робочих днів після отримання припису (стаття 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», стаття 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
2) Провадження діяльності, пов`язаної із акумуляцією надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі балки Свистунова та їх скиданням у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Висновку з оцінки впливу на довкілля - термін виконання 01.04.2020 року (статті 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», стаття 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», пункт 4 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності»;
3) Спеціальне водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Дозволу на спеціальне водокористування - термін виконання 02.03.2020 року (пункт 9 статті 44, статті 48 та 49 Водного кодексу України, пункт 70 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», лист Державного агентства водних ресурсів України від 11.05.2018 № 2795/9/11-18 «Щодо дозволу на спеціальне водокористування», пункт 15 та 17 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 № 465 (із змінами);
4) Експлуатацію ставка-накопичувача балки Свистунова здійснювати за цільовим призначенням - термін виконання 31.01.2020 року (стаття 74 Водного кодексу України);
6) Розробити та погодити в установленому порядку План заходів з охорони навколишнього природного середовища на 2020 рік - термін виконання 31.01.2020 року (пункт б статті 10, пункт ж статті 19, пункт б статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);
7) Погодити в установленому порядку з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичність відбору проб і перелік контрольованих показників - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 22 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 року №465 (із змінами);
8) Забезпечити утримання обвідного каналу у належному санітарно-технічному стані - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);
9) Передбачити у щорічних звітах «Вивчення режиму підземних і поверхневих вод на території ставка-накопичувача шахтних вод балки Свистунова» узагальнені висновки щодо наявності та ступеню впливу ставка-накопичувача балки Свистунова на стан підземних вод - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 7 статті 44 та стаття 105 Водного кодексу України);
10) Дотримуватися визначених Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу періодичність відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка- накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу - термін виконання 02.01.2020 року (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, Розділ 12 Регламенту скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p.);
11) Вжити заходи щодо облаштування мережи спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг, у якому акумулюються шахтні води від шахти «Гігант» та ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» перед їх перекачуванням до ставка накопичувача балки Свистунова - термін виконання 31.12.2020 року (стаття 105 Водного кодексу України);
12) Забезпечити здійснення заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м^3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант» - термін виконання 31.12.2020 року (стаття 44 Водного кодексу України, пункт 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405);
13) Забезпечити проведення контролю за дотриманням нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних та інших пересувних засобів - термін виконання 02.03.2020 року (статті 9, 17 та 29 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»);
14) Отримати документи, що посвідчують право користування земельними ділянками за адресами: вул. Липнева, 6а, вул. Вартаняна, 5л , 5к, вул. Шумана, 4к, на території шахти «Першотравнева» м. Кривий Ріг - термін виконання 01.09.2020 року (статті 124, 125,126 Земельного Кодексу України);
15) Забезпечити дотримання правил експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти Гігант (частина куди поступають шахтні води) - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);
16) В матеріалах інвентаризації відходів врахувати відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами, визначити норми утворення, їх склад, властивості та ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища, розробити технічні паспорти цмх відходів - термін виконання 02.03.2020 року (статті 7, 17 Закону України «Про відходи»);
17) Забезпечити ведення первинного обліку кількості, типу і складу відходів у повному обсязі та за типовою формою №1-ВТ з врахуванням наступних видів відходів: бій скла, накладки гальмівних колодок автотранспорту (відпрацьовані), будівельні відходи, люмінесцентні лампи відпрацьовані, набивка сальникова (відпрацьована), відходи зварювальних матеріалів, тирса деревинна, що містить нафтопродукти, оргтехніка відпрацьована, а також відходів, які не враховані в матеріалах інвентаризації - термін виконання 02.03.2020 року (пункт г статті 17 Закону України «Про відходи»);
18) Визначити склад і властивості всіх видів відходів, що утворюються на підприємстві, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини - термін виконання 02.03.2020 року (пункт в статті 17 Закону України «Про відходи»);
19) Укласти договори щодо передачі всіх видів відходів, які утворюються на підприємстві (відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами) (пункт є статті 17, 33 Закону України «Про відходи»);
20) Облаштувати місця тимчасового зберігання відходів, що утворюються на підприємстві у відповідності до вимог природоохоронного законодавства - термін виконання 02.03.2020 року (пункт з статті 17 Закону України «Про відходи»);
21) Вжити заходи щодо усунення порушень проводження з відходами на території підприємства з врахуванням виявлених порушень термін - виконання 31.01.2020 року (пункти д та з статті 17, 33 Закону України «Про відходи»);
22) Надати копії документів:
- Висновок державної екологічної експертизи проекту проект «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Висновок державної екологічної експертизи проекту висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Гігант» Гірничо-технічна рекультивація хвостосховища шахти «Гігант - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Листи Державного управління охорони навколишнього природного середовища у Дніпропетровській області від 22.12.2009 № 4-1029-12-1 та Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 23.03.2000 № 9-3/15-368 - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачені підстави для здійснення позапланових заходів.
Однією з підстав для проведення позапланового заходу є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Згідно ч.7, 8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Стосовно спірних пунктів Припису №2/4-7 від 18.12.2019 року (далі - Припис) суд зазначає наступне.
Щодо пункту 2 Припису, а саме - провадження діяльності, пов`язаної із акумуляцією надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі балки Свистунова та їх скиданням у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Висновку з оцінки впливу на довкілля, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.
Згідно п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.
У відповідності до ч.2 ст.16 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» діяльність підприємств тимчасово забороняється (зупиняється) у разі порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, зокрема у разі недотримання під час провадження господарської діяльності, експлуатації об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі з видобуванням корисних копалин, використанням техногенних родовищ корисних копалин, екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі з видобуванням корисних копалин, використанням техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження, - до моменту забезпечення виконання таких екологічних умов.
Відповідно до ч.2 ст.17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону.
Згідно із приписами ст.51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що підприємства, установи й організації, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів.
Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.
Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.
Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це.
Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).
Як встановлено судом, відповідно до Обстеження технічного стану ставка-накопичувача шахтних вод у балці Свитсунова у 2016 році та паспортизація споруд, яке проведено ПАТ «Український головний проектно-розвідувальний та науково-дослідний інститут з меліоративного і водогосподарського будівництва» на підставі Договору №217044, укладеного між ПАТ «Український головний проектно-розвідувальний та науково-дослідний інститут з меліоративного і водогосподарського будівництва» та Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття", ставок-накопичувач шахтних вод у балці Свистунова введений в тимчасову експлуатацію у 1976 році.
Під час судового розгляду справи встановлено, що діяльність позивача, пов`язана із акумуляцією надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі балки Свистунова та їх скиданням у р. Інгулець в розумінні Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» здійснюється фактично на підставі документів дозвільного характеру виданими до набрання чинності Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Матеріалами справи підтверджено, що «Обстеження технічного стану ставка-накопичувача шахтних вод у балці Свистунова та паспортизація споруд», виконаного ПАТ «Український головний проектно-розвідувальний та науково-дослідний інститут з меліоративного і водогосподарського будівництва» (ПАТ «УКРВОДПРОЕКТ») у 2017 році, визначено тип накопичувача - штучна гідротехнічна споруда-ставок для акумуляції шахтних вод.
Ставок-накопичувач не має зв`язку з поверхневими водними об`єктами. Відмінність цього ставка-накопичувача від інших аналогічних споруд складування промислових відходів та хвостів полягає в тому, що ємність наповнюється шахтними водами і раз у рік спорожнюється, з метою уникнення аварій на ставку-накопичувачу шахтних вод в балці Свистунова та недопущення виникнення низки надзвичайних ситуацій та техногенних катастроф.
Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» не знайшли свого правового підтвердження.
Стосовно пункту 3 Припису, а саме - спеціальне водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Дозволу на спеціальне водокористування - термін виконання 02.03.2020 року (пункт 9 статті 44, статті 48 та 49 Водного кодексу України, пункт 70 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», лист Державного агентства водних ресурсів України від 11.05.2018 № 2795/9/11-18 «Щодо дозволу на спеціальне водокористування», пункт 15 та 17 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 № 465 (із змінами), суд вважає за доцільне зауважити наступне.
Статтею 46 Водного кодексу України визначено, що водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.
Відповідно до п.1 ст.47 Водного кодексу України загальне водокористування здійснюється громадянами для задоволення їх потреб (купання, плавання на човнах, любительське і спортивне рибальство, водопій тварин, забір води з водних об`єктів без застосування споруд або технічних пристроїв та з криниць) безкоштовно, без закріплення водних об`єктів за окремими особами та без надання відповідних дозволів.
Згідно з п.1, 2 ст.48 Водного кодексу України спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.
Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.
Пунктом 1 статті 49 Водного кодексу України встановлено, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.
Пунктом 9 статті 44 Водного кодексу України визначено, що водокористувачі зобов`язані здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.
Як встановлено судом, Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" не відноситься до суб`єктів загального водокористування, а отже є суб`єктом спеціального водокористування, яке в свою чергу, відповідно до Водного кодексу України, здійснюється виключно за дозволом на спеціальне водокористування, який видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.
З огляду на вищенаведене, доводи позивача стосовно того, що Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" не здійснює спеціальне водокористування спростовані відповідачем та не віднайшли свого підтвердження у доказах, які наявні в матеріалах справи.
Оскільки під час перевірки Державною екологічною інспекцією України встановлено відсутність дозволу на спеціальне водокористування у Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" та з огляду на той факт, що в матеріалах справи також відсутній даний дозвіл, суд дійшов висновку про обґрунтованість даного пункту Припису, та необхідність відмовити позивачу в задоволенні позовної вимоги, щодо визнання протиправним та скасування пункту 3 Припису.
Щодо пункту 4 Припису, а саме - експлуатацію ставка-накопичувача балки Свистунова здійснювати за цільовим призначенням - термін виконання 31.01.2020 року (стаття 74 Водного кодексу України), суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 74 Водного кодексу України підприємства, установи і організації, що мають накопичувачі промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод, зобов`язані впроваджувати ефективні технології для їх знешкодження і утилізації та здійснювати рекультивацію земель, зайнятих цими накопичувачами.
Скидання цих вод у поверхневі водні об`єкти здійснюється згідно з індивідуальним регламентом, погодженим з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.
Використання технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибницькі ставки, ставки-відстійники та інші) повинно проводитись відповідно до норм і правил експлуатації, визначених у технічних проектах, затверджених у встановленому законодавством порядку.
Як встановлено судом, відповідачем в акті 2/4-9 перевірки Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів не визначено як саме позивачем проводиться експлуатація не за цільовим призначенням ставка-накопичувача балки Свистунова.
Окрім цього, даним пунктом припису не зазначені факти порушення підприємством умов експлуатації не за цільовим призначенням ставка-накопичувача балки Свистунова.
Даний пункт припису носить декларативний характер та посилається на загальні норми природоохоронного законодавства.
Норма права, якими відповідач приписує виконувати умови експлуатації ставка-накопичувача балки Свистунова за цільовим призначенням, а саме стаття 74 Водного кодексу України має загальний характер та визначає обов`язок водокористувачів використовувати технологічні водойми (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибницькі ставки, ставки-відстійники та інші) відповідно до норм і правил експлуатації, визначених у технічних проектах, затверджених у встановленому законодавством порядку.
При цьому, припис не може бути декларативним, тобто посилатися на загальні норми, яких позивач повинен дотримуватися повсякчасно протягом всієї своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу.
Як вбачається з оскаржуваного пункту 4 Припису, ним покладено на позивача обов`язок щодо дотримання загальних норм, а саме: статті 74 Водного кодексу України. Зазначена норма права встановлює обов`язок суб`єкта господарювання використовувати технологічні водойми (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибницькі ставки, ставки-відстійники та інші) відповідно до норм і правил експлуатації, визначених у технічних проектах, затверджених у встановленому законодавством порядку.
З огляду на відсутність встановленого Державною екологічною інспекцією України порушення Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" умов експлуатації ставка-накопичувача балки Свистунова не за цільовим призначенням та з огляду на той факт, що пункт 4 Припису не є декларативним в даному випадку, суд дійшов висновку про необхідність визнання даного пункту Припису протиправним, а отже є необхідність в його скасуванні.
Відповідно до п.7 ст.44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами.
Відповідно до п.1.3, 1.4 та 1.5 Порядку ведення державного обліку водокористування затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 16.03.2015 № 78 організація ведення державного обліку водокористування здійснюється Держводагентством. Державний облік водокористування здійснюється шляхом подання водокористувачами звітів про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) (далі - Звіт).
Звіти подаються до Держводагентства через спеціалізовані підприємства, установи та організації, що належать до сфери його управління, які є виконавцями робіт зі складання державного водного кадастру (далі - організації, що належать до сфери управління Держводагентства), за місцем здійснення водокористування.
Цей Порядок встановлює єдині правила ведення державного обліку водокористування, які є обов`язковими для фізичних та юридичних осіб, діяльність яких підлягає державному обліку водокористування (далі - водокористувачі).
Під час державного обліку водокористування систематизуються дані про водокористувачів, які здійснюють діяльність, пов`язану із забором та/або використанням води, скиданням зворотних (стічних) вод та забруднюючих речовин, та:
- здійснюють забір води із поверхневих та підземних водних об`єктів в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу;
- забирають воду з водопровідних мереж або інших систем водопостачання в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом календарного року) і передають зворотні (стічні) води до систем водовідведення;
- забирають воду для зрошення в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом зрошувального періоду);
- мають сезонний режим роботи та забирають воду в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом періоду його роботи у межах календарного року);
- мають оборотні системи водопостачання загальною потужністю 1000 метрів кубічних води на добу і більше незалежно від кількості забраної (отриманої) води;
- використовують воду для виробництва напоїв незалежно від кількості води;
- здійснюють скид (незалежно від об`єму) зворотних (стічних) вод безпосередньо у водні об`єкти та підземні горизонти;
- віднесені до галузі гідроенергетики;
- користуються водними об`єктами для рибогосподарських потреб (крім суден флоту рибної промисловості).
Як встановлено судом, Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" є водокористувачем, який здійснює спеціальне водокористування, а отже повинно подавати звіт про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна).
Щодо доводів позивача про те, що Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" не здійснює діяльність зазначену в пункті 1.5 Порядку ведення державного обліку водокористування затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 16.03.2015 № 78, суд вважає за необхідне зауважити, що даним пунктом встановлено лише вичерпний перелік водокористувачів стосовно яких систематизуються дані під час державного обліку водокористування, а отже посилання на відсутність обов`язку у Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" подавати звіт про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) у зв`язку з не відношенням даного суб`єкта господарювання до переліку водокористувачів, стосовно яких систематизуються дані під час державного обліку водокористування, не віднайшли правового підтвердження.
Стосовно пункту 7 Припису, а саме - погодити в установленому порядку з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичність відбору проб і перелік контрольованих показників - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 22 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 року №465 (із змінами), суд вважає за доцільне зазначити наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 1999 р. №465 затверджено Правила охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами (далі - Правила №465), які спрямовані на попередження та усунення забруднення поверхневих водних об`єктів (далі - водні об`єкти), відтворення водних ресурсів і забезпечення безпечних умов водокористування.
Відповідно до пункту 2 Правил №465 вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.
Випускання зворотних вод - відвід зворотних вод у водні об`єкти.
Згідно пункту 22 Правил №465 (в редакції від 30.10.2013 року) місця та періодичність відбору проб, перелік контрольованих показників встановлюються водокористувачами за погодженням з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями.
Відповідно до пункту 22 Правил №465 (в редакції від 25.03.1999 року) місця та періодичність відбору проб, перелік контрольованих показників встановлюються водокористувачами за погодженням з органами Мінекобезпеки на місцях.
Як встановлено судом, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо наявності у Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" погодження з Дніпропетровської обласною державною адміністрацією або з органом Мінекобезпеки на місці щодо місць та періодичності відбору проб та переліку контрольованих показників, а отже суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для скасування даного пункту Припису.
Щодо пункту 10 Припису, а саме - дотримуватися визначених Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу періодичність відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка- накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу - термін виконання 02.01.2020 року (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, Розділ 12 Регламенту скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p.), суд вважає за доцільне зауважити наступне.
Відповідно до п.7 ст.44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами.
Як встановлено судом, Індивідуальним регламентом періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p. передбачено щоденне проведення відбору проб води у закріплених тимчасових контрольних створах на визначення вмісту хлоридів, сульфатів, азоту амонійного та нітритів та щотижневе здійснення відбору проб води у закріплених тимчасових контрольних створах для проведення повного хімічного аналізу наявності забруднюючих речовин по 15 компонентам. Здійснювати дослідження по визначенню бактеріологічних, радіологічних показників та рівня токсичності (на основі біотестування) вод, що скидаються, а також річки вище та нижче місця скиду (Розділ 12 вказаного регламенту).
Як встановлено Актом №2/4-9 Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" проводило скид надлишків зворотних вод зі ставка-накопичувача балки Свистунова у р Інгулець з 28.01.2019 року по 28.02.2019 року.
Згідно Договору №КВК-304-ХБЛ/1235 від 17.12.2018 року, укладеного між Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" та Комунальним підприємством «Кривбасводоканал», КП «Кривбасводоканал» зобов`язується надати послуги Державному підприємству "Кривбасшахтозакриття" з виконання лабораторних досліджень зворотної води та води річки Інгулець, згідно заявленого замовником переліку показників.
Матеріали справи містять протоколи досліджень проби води №59 від 06.02.2019 року, №60 від 30.01.2019 року, №61 від 30.01.2019 року, №97 від 06.02.2019 року, №98 від 06.02.2019 року, №99 від 06.02.2019 року, №106 від 13.02.2019 року, №107 від 13.02.2019 року, №108 від 13.02.2019 року, №127 від 20.02.2019 року, №128 від 20.02.2019 року, №129 віл 20.02.2019 року, №157 від 27.02.2019 року, №158 від 27.02.2019 року, №159 від 27.02.2019 року, які проведені Комунальним підприємством «Кривбасводоканал».
Як встановлено судом, Комунальним підприємством «Кривбасводоканал» на замовлення Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" раз на 7 днів, тобто щотижнево здійснювався відбір проб води у закріплених тимчасових контрольних створах для проведення повного хімічного аналізу наявності забруднюючих речовин по 15 компонентам.
Щодо щоденних проб, суд встановив наступне. Згідно Договору №12/18-07/1214 від 01.11.2018 року, укладеного між Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" та Казенним підприємством «Південукргеологія», КП «Південукргеологія» зобов`язується виконати хімічні дослідження проб шахтних вод ставка-накопичувача балки Свистунова (згідно регламенту скиду).
Матеріали справи містять протоколи результатів хімічного дослідження проб шахтних вод, відібраних із ставка-накопичувача шахтних вод балки Свистунова від 31.01.2019 року та від 28.02.2019 року, відповідно до яких відбулося проведення хімічного дослідження проб шахтних вод 29.01.2019, 31.01.2019, 01.02.2019, 04.02.2019, 05.02.2019, 07.02.2019, 08.02.2019, 11.02.2019, 12.02.2019, 14.02.2019, 15.02.2019, 18.02.2019, 19.02.2019, 21.02.2019, 22.02.2019, 25.02.2019, 26.02.2017 та 28.02.2019 року.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" не дотримується розділу 12 Індивідуального регламенту періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p. в частині проведення щоденних відборів проб води у закріплених тимчасових контрольних створах на визначення вмісту хлоридів, сульфатів, азоту амонійного та нітритів, а отже суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог щодо скасування даного пункту Припису.
Щодо пункту 11 Припису, а саме - вжити заходи щодо облаштування мережи спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг, у якому акумулюються шахтні води від шахти «Гігант» та ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» перед їх перекачуванням до ставка накопичувача балки Свистунова - термін виконання 31.12.2020 року (стаття 105 Водного кодексу України), суд вважає за доцільне зауважити наступне.
Відповідно до ч.1 ст.105 Водного кодексу України підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
Як зазначено позивачем в позовній заяві та неодноразово зауважувалося в судових засіданнях, що робочим проектом «Ліквідація шахти Гігант» гірничо-технічна рекультивація хвостосховища ЦЗВ шахти «Гігант» відновлення мережі спостережувальних свердловин навколо хвостосховища не передбачена.
Як встановлено судом, робочий проект «Ліквідація шахти Гігант» був прийнятий в 1998 році, в свою чергу Водний кодекс України був прийнятий 20.07.1995 року.
Згідно ч.1 ст.105 Водного кодексу України (в редакції від 06.06.1995 року) підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що посилання позивача, що робочим проектом «Ліквідація шахти Гігант» гірничо-технічна рекультивація хвостосховища ЦЗВ шахти «Гігант» відновлення мережі спостережувальних свердловин навколо хвостосховища не передбачена, є необґрунтованим та безпідставним, з огляду на той факт, що Водним кодексом України, в редакції чинній на момент прийняття робочого проекту «Ліквідація шахти Гігант», було зобов`язано підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
Підсумовуючи вищенаведене, суд доходить висновку про обґрунтованість та законність пункту 11 Припису та відсутність підстав для його скасування.
Стосовно пункту 12 Припису, забезпечити здійснення заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м^3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант» - термін виконання 31.12.2020 року (стаття 44 Водного кодексу України, пункт 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405), суд зауважує наступне.
Пунктом 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року передбачено Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" та Дніпропетровською облдержадміністрація завершення виконання заходів робочого проекту "Ліквідація шахти "Гігант", зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м3для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти "Гігант" в строк з 2018 по 2020 рік.
Під час судового розгляду справи та на підставі наданих до суду матеріалів справи встановлено, що позивач фактично визнає порушення встановлене пунктом 12 Припису, оскільки позивач в позовній заяві та в судових засіданнях зазначав, що виконання даного пункту Припису можливо в разі наявності фінансування, проте на зараз фінансування діяльності Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" пов`язаної з здійсненням заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м^3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант» не здійснюється.
Отже, з огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, про необґрунтованість позовної вимоги стосовно пункту 12 Припису.
Щодо пункту 14 Припису, а саме - отримати документи, що посвідчують право користування земельними ділянками за адресами: вул. Липнева, 6а, вул. Вартаняна, 5л , 5к , вул. Шумана, 4к, на території шахти «Першотравнева» м. Кривий Ріг - термін виконання 01.09.2020 року (статті 124, 125,126 Земельного Кодексу України), суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до п.3 Положення про Державну екологічну інспекцію України затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275 (далі - Положення №275)основними завданнями Держекоінспекції є:
1) реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів;
2) здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо: охорони земель, надр; екологічної та радіаційної безпеки; охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду; охорони, захисту, використання і відтворення лісів; збереження, відтворення і невиснажливого використання біологічного та ландшафтного різноманіття; раціонального використання, відтворення і охорони об`єктів тваринного та рослинного світу; ведення мисливського господарства та здійснення полювання; охорони, раціонального використання та відтворення вод і відтворення водних ресурсів; охорони атмосферного повітря; формування, збереження і використання екологічної мережі; стану навколишнього природного середовища; поводження з відходами, небезпечними хімічними речовинами, пестицидами та агрохімікатами; здійснення заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі;
3) внесення на розгляд Міністра захисту довкілля та природних ресурсів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно п.п.б п.п.2 п.4 Положення №275 Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону земель, надр, зокрема щодо:
- консервації деградованих і малопродуктивних земель;
- збереження водно-болотних угідь;
- виконання екологічних вимог під час надання у власність і користування, зокрема в оренду, земельних ділянок;
- здійснення заходів із запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами;
- додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні;
- додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель;
- ведення будівельних, днопоглиблювальних робіт, видобування піску і гравію, прокладення кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду;
- установлення та використання водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також додержання режиму використання їх територій;
- використання та охорони надр.
З огляду на вищенаведене, суд вважає за необхідне зауважити, що відповідно до чинного законодавства України, зокрема Положенням про Державну екологічну інспекцію України затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275, до повноважень Державної екологічної інспекції України не відноситься перевірка суб`єктів господарювання щодо дотримання ними законодавства пов`язаного з отриманням документів про право власність та право користування об`єктами нерухомості, зокрема земельними ділянками.
Отже, пункт 14 Припису є необґрунтованим та таким, який суперечить чинному законодавству України, а отже є протиправним та таким, який підлягає скасуванню. З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про задоволення позовної вимоги щодо скасування пункту 14 Припису.
Щодо пункту 15 Припису, а саме - забезпечити дотримання правил експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти Гігант (частина куди поступають шахтні води) - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України), суд вважає за необхідне зауважити наступне.
Відповідно до п.6 ст.44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої.
Як встановлено судом, відповідачем в акті 2/4-9 перевірки Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів не визначено які саме позивач порушує правила експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти Гігант (частина куди поступають шахтні води).
Окрім цього, даним пунктом припису не зазначені факти порушення підприємством правил експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти «Гігант» (частина куди поступають шахтні води).
Даний пункт припису носить декларативний характер та посилається на загальні норми природоохоронного законодавства, які в свою чергу зобов`язують водокористувачів утримувати в належному стані певні об`єкти пов`язані з водокористуванням.
Норма права, якими відповідач приписує виконувати правила експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти Гігант (частина куди поступають шахтні води), а саме пункт 6 статті 44 Водного кодексу України має загальний характер та визначає обов`язок водокористувачів утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої.
З огляду на відсутність встановленого Державною екологічною інспекцією України порушення Державним підприємством "Кривбасшахтозакриття" правил експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти «Гігант» (частина куди поступають шахтні води) та з огляду на той факт, що пункт 15 Припису не є декларативним в даному випадку, суд дійшов висновку про необхідність визнання даного пункту Припису протиправним, а отже є необхідність в його скасуванні.
Щодо пункту 22 Припису, а саме - надати копії документів:
- Висновок державної екологічної експертизи проекту проект «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Висновок державної екологічної експертизи проекту висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Гігант» Гірничо-технічна рекультивація хвостосховища шахти «Гігант - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);
- Листи Державного управління охорони навколишнього природного середовища у Дніпропетровській області від 22.12.2009 № 4-1029-12-1 та Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 23.03.2000 № 9-3/15-368 - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), суд вважає за необхідне зауважити наступне.
Відповідно до частини 8 статті 7 ЗаконуУкраїни «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Він видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Суть припису - виключно обов`язкова письмова вимога щодо усунення конкретних порушень вимог законодавства.
Таким чином, включення до змісту припису вимог (щодо надання копій докуметів), які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а мають загальний характер, суперечить суті та меті припису як розпорядчого документа, що складається за результатами заходу державного нагляду.
Аналогічна позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 червня 2019 року у справі № 816/581/16.
З огляду на вище наведе, суд дійшов висновку що пункт 22 Припису є протиправним та таким, який суперечить основним принципам законодавства, а отже підлягає скасуванню
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, заслухавши поясненні представників сторін, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позовної заяви, а саме про необхідність визнати протиправними та скасувати пункти 2, 4, 14, 15, 22 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 року №2/4-7.
Частиною 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до положень ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з ч.ч.1 та 4 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до ч.3 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
З огляду на той факт, що позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2 102,00 грн., відповідно до платіжного доручення №1533 від 08.01.2020 року, враховуючи, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позовної заяви, а саме про необхідність визнати протиправними та скасувати пункти 2, 4, 14, 15, 22 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 року №2/4-7, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 955,45 грн.
Керуючись ст. ст. 72, 77, 78, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Визнати протиправними та скасувати пункти 2, 4, 14, 15, 22 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 року №2/4-7.
Відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, проте, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Повний текст рішення суду складений 30 жовтня 2020 року.
Суддя В.В. Горбалінський