Справа № 640/24144/20
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про продовження процесуальних строків

05 листопада 2020 року м. Київ № 640/24144/20
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Гарник К.Ю. ознайомившись з заявою ОСОБА_1 про усунення недоліків та матеріалами позовної заяви

ОСОБА_1
до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),
Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту позивач), адреса: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту відповідач 1), адреса: 03165, місто Київ, проспект Любомира Гузара, будинок 7, Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (далі по тексту відповідач 2), адреса: 03165, місто Київ, проспект Любомира Гузара, будинок 7, в якій позивач просить:

- визнати протиправними (неправомірними) дії Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат стосовно відмови у здійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, з урахуванням раніше виплачених коштів;

- зобов`язати Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат зробити перерахунок та виплатити щорічну допомогу до 5 травня за 2020 рік, виходячи з розміру п`яти мінімальних пенсій за віком, з урахуванням раніше виплачених коштів.

Підставами позову вказано порушення суб`єктом владних повноважень прав позивача внаслідок невиплати щорічної разової державної допомоги до 05 травня у повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2020 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених судом недоліків.

У вказаній ухвалі суду було зазначено, що позивачу необхідно надати суду належним чином оформлену позовну заяву з уточненням кола сторін або з конкретизованими позовними вимогами, оскільки зі змісту позовної заяви вбачається, що останнім визначено відповідачами Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, а позовні вимоги пред`явлені лише до Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

На виконання вимог ухвали суду від 15 жовтня 2020 року позивачем 29 жовтня 2020 року подано заяву «відповідь на лист №640/24144/20/20278/20 від 15 жовтня 2020 року про надіслання процесуального документа по справі №640/24144/20», в якій останній зазначив, що у пункті 2 прохальної частини міститься позовна вимога до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а тому, на переконання позивача, ним подано до суду належним чином оформлену позовну заяву.

Так, у пункті 2 прохальної частини позовної заяви зазначено: «Витребувати у Відповідачів докази, котрі підтверджують розмір виплати Позивач щорічної грошової допомоги до 5 травня 2020 року».

Частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Тобто, такого способу захисту порушеного права особи, як «витребування документів», чинним законодавством не передбачено.

Натомість, частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно частини 1 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, у пункті 2 прохальної частини позовної заяви позивачем фактично заявлено клопотання про витребування доказів, а не пред`явлено позовні вимоги до відповідачів.

Згідно частини 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини 3 статті 121 КАС України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

З урахуванням викладеного, а також враховуючи, що позивачем не пред`явлено позовних вимог до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), але визначено його процесуальний статус як відповідача, з метою недопущення порушення прав позивача, суд доходить висновку про наявність підстав для продовження строку на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2020 року та надання позивачу можливості усунути недоліки, зазначені в даній ухвалі суду.

Керуючись положеннями статей 121, 241 - 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:
Продовжити ОСОБА_1 строк на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2020 року в адміністративній справі №640/24144/20 до 19 листопада 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає

Суддя К.Ю. Гарник