Справа № 640/4130/20
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2020 року м. Київ №640/4130/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Державної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії
встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №272 від 26 листопада 2019 року «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про «Реконструкцію індивідуального (садибного) житлового будинку: АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України залишити діючим запис №01 про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт - Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказував на протиправність дій Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в частині порушення порядку проведення перевірки, яка повинна передувати винесенню оскаржуваного наказу, у зв`язку з чим такий наказ підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 березня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) діяв в межах наданих повноважень та на підставі чинного законодавства при винесенні оскаржуваного наказу. При цьому звертав увагу суду, що позивачем не заперечуються виявлені порушення, а лише наголошується на порушенні процедури проведення перевірки, яка повинна передувати винесенню оскаржуваного наказу.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України надав відзив на позовну заяву, в якому також заперечив проти задоволення позовних вимог, а саме щодо позовних вимог, звернутих до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, зауваживши на тому, що внесення даних до Реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органом державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 09 квітня 2019 року придбав індивідуальний житловий будинок по АДРЕСА_1 , разом з земельною ділянкою і зареєстрував своє право власності у відповідності до чинного законодавства.

Задля проведення збільшення площі придбаного будинку шляхом проведення реконструкції позивач звернувся до відповідного органу з метою отримання дозвільних документів.

«Київмістобудування» Департаменту містобудування та Архітектури виконавчого органу міської ради (Київської міської державної адміністрації) 30 липня 2019 року видало позивачу містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку під №903 за підписом заступника директора Антоненко Валентини.

Згідно з пунктом 6 вищезазначених умов, позивача зобов`язано отримати інформацію щодо раніше запроектованих мереж в районі об`єкта позивача до початку проектування у відділі з питань проектування інженерних мереж і споруд та забезпечення геолого-геодезичних робіт Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Позивач 30 жовтня 2019 року звернувся до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з повідомленням про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками CC1, щодо реконструкції індивідуального (садибного) житлового будинку (надалі - повідомлення про початок будівельних робіт).

Дане повідомлення про початок будівельних робіт було зареєстровано на сайті ДАБІ Україна (dabi.gov.ua) 31 жовтня 2019 року №КВ01.

Відповідно до статті 41 Закону, Порядку №553 та наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06 листопада 2019 року №868, у період з 06 листопада 2019 року до 19 листопада 2019 року Департамент на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 31 жовтня 2019 року №КВ01 на об`єкті будівництва: «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва» розпочав проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за цією адресою.

Під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з метою проведення позапланової перевірки відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки згідно пункту 9 Порядку № 553.

У зв`язку з чим Департамент листом від 25 листопада 2019 року №073-10566 запросив позивача та ФОП ОСОБА_2 прибути 03 грудня 2019 року о 14 год. 30 хв. до Департаменту для надання відповідної документації, необхідної для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

В той же час, позивач 02 грудня 2019 року отримав листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 25 листопада 2019 року за №073-10566 про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, для чого останнього запрошено до Департаменту ДАБІ м. Києва на 03 грудня 2019 року на 14 годину 30 хвилин, та повідомлено про необхідність надати документи.

Крім того, 02 грудня 2019 року позивач отримав супровідний лист від 28 листопада 2019 року за №073-10788 з наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №272 від 26 листопада 2019 року «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт набутого на підставі поданого повідомлення про початок будівельних робіт».

Вважаючи наведені дії відповідачів протиправними позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон №3038-VI), проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Частиною восьмою статті 36 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Процедура скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, встановлена Порядком №466 від 13 квітня 2011 року (надалі - Порядок №466).

Відповідно до зазначеного нормативно-правового акта у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 15 Порядку №466).

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;

отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва;

встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Відповідно до положень статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й у пункті 11 Порядку № 553, відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що скасування повідомлення про початок будівельних робіт може бути наслідком самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних та шляхом здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю, шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Отже, висновок позивача про те, що порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення перевірок має бути дотримано й у випадку скасування повідомлення не ґрунтується в повній мірі на вимогах законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі №826/8556/17 від 01 листопада 2018 року.

При цьому суд зазначає, що підставою для скасування повідомлення про початок будівельних робіт є виявлення у ній недостовірних даних, внесених замовником, які дають підстави вважати об`єкт будівництва самочинним.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно даних, зазначених замовником будівництва, ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 31 жовтня 2019 року №КВ 01, останньому Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надав містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, затверджені наказом від 30 липня 2019 року №903.

Відповідно до статті 1 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно пункту 6 містобудівних умов та обмежень, замовнику до початку проектування у відділі з питань проектування інженерних мереж і споруд та забезпечення геолого-геодезичних робіт Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) необхідно отримати інформацію щодо раніше запроектованих мереж в районі розміщення об`єкта будівництва.

При цьому, як вірно зазначено відповідачем та вбачається з матеріалів справи, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 31 жовтня 2019 року №КВ01 зазначено, що проектна документація на зазначений об`єкт будівництва затверджена замовником будівництва, ОСОБА_1 26 вересня 2019 року.

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 14 листопада 2019 року №055-13451 повідомив, що за даними електронної бази документообігу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заявка від замовника ОСОБА_1 вибірка щодо раніше запроектованих мереж виконана по об`єкту: «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 », станом на 01 жовтня 2019 року №786 ВИБ згідно заявки від 27 вересня 2019 року №21336/0/8-3-19.

Згідно зі статтею 26 Закону №3038-VI проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно пункту 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 березня 2012 року №122), для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроєктувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

Беручи до уваги викладене вище встановлено, що замовником будівництва не виконано вимоги пункту 6 містобудівних умов та обмежень, а саме: до початку проектування не отримано інформацію щодо раніше запроектованих мереж в районі розміщення об`єкта будівництва у відділі з питань проектування інженерних мереж і споруд та забезпечення геолого- геодезичних робіт Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та не надано проектувальнику, що є порушенням вимог частини другої статті 26 Закону, пункту 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 23 березня 2012 року № 122).

Як вже було наголошено вище, орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Державна архітектурно-будівельна інспекція України не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно- будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

Частиною першою статті 376 Цивільного кодексу України передбачено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Керуючись частиною другою статті 39-1 Закону №3038-VI та пунктом 15 Порядком №466 Департамент наказом від 26 листопада 2019 року № 272 скасував право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 31 жовтня 2019 року №КВ 01.

Також, як вже зазначалось судом, чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у повідомлені відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Водночас, посилання позивача на постанову Верховного суду від 29 серпня 2018 року у справі №826/14181/17 (провадження №К/9901/50046/18) є помилковим та не може бути взятим до уваги. оскільки суд у зазначеній справі застосував норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 pоку №698 (далі - Порядок №698), який не регулює питання здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок №698 регулює механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду посадовими особами Державної архітектурно-будівельної інспекції України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Крім того Верховний Суд у постанові від 29 серпня 2018 року у справі №826/14181/17 досліджував питання правомірності скасування містобудівних умов та обмежень в порядку державного архітектурно-будівельного нагляду.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладені обставини суд погоджується з доводами відповідачів, що оскільки позивачем при поданні повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 31 жовтня 2019 року №КВ01 зазначено неправдиві дані, скасування повідомлення про початок будівельних робіт від 31 жовтня 2019 року №КВ01 з цих підстав є цілком правомірним, у в`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко