Справа № 640/15658/20
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2020-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 листопада 2020 року №640/15658/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд) надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" (далі - позивач, ТОВ "Петро-Консалтінг") до Державної служби геології та надр України (також далі - відповідач, Держгеонадра), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №120 від 03.04.2020 р. "Про прийняття рішення про відмову у наданні спеціального дозволу на користування надрами" (далі - оскаржуваний наказ), прийнятий за результатами розгляду заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, зареєстрованої за №16389/02/12-18 від 15.08.2018, яким ТОВ "Петро-Консалтінг" було відмовлено у наданні спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області;

- зобов`язати відповідача надати ТОВ "Петро-Консалтінг" спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області, за результатами розгляду заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, зареєстрованої за №16389/02/12-18 від 15.08.2018, відповідно до положень Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №615 від 30 травня 2011 року в редакції, чинній станом на момент подання такої заяви 15.08.2018.

Ухвалою суду від 22.07.2020 р. відкрито провадження в адміністративній справі №640/15658/20 (далі - справа), яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

При цьому, ухвалою суду від 22.07.2020 р. задоволено заяву ТОВ "Петро-Консалтінг" про забезпечення адміністративного позову, заборонено Держгеонадра вчиняти будь-які дії щодо надання третім особам дозволів / спеціальних дозволів на користування надрами - літієвими рудами ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області, а також будь-яких інших ділянок надр літієвих руд, що частково або повністю знаходяться в межах ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області та/або частково або повністю накладаються на межі ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області.

Позовні вимоги обґрунтовуються порушенням прав та інтересів позивача внаслідок протиправної відмови йому оскаржуваним наказом у наданні спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області.

Відповідач позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки оскаржуваний наказ прийнятий ним на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

ТОВ "Петро-Консалтінг" звернулось до Держгеонадра із заявою вх. №6458/02/12-18 від 15.03.2018 р. на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області строком на 20 років.

До вказаної вище заяви вх. №6458/02/12-18 від 15.03.2018 р. позивачем додані: копія Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців на 1 арк.; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на 6 арк.; пояснювальна записка на 5 арк.; Програма робіт з видобування корисних копалин літієвих руд ділянки Добра на 1 арк.; копія протоколу ДКЗ від 15.12.2017 №4211-ДСК на 16 арк.; каталог географічних координат кутових точок ділянки Добра на 1 арк.; оглядова карта ділянки Добра літієвих руд (Масштаб 1:100 000) на 1 арк.; ситуаційний план ділянки Добра літієвих руд (Масштаб 1:50 000) на 1 арк.; геологічна карта ділянки Добра (Масштаб 1:50 000) на 1 арк.; план підрахунку запасів літієвих руд ділянки Добра (Масштаб 1:5000) ДСК на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 46+90 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 8+10 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 39+70 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; копія повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля на 5 арк.; інформація про внесення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля на 2 арк.

У подальшому, ТОВ "Петро-Консалтінг" було оновлено пакет документів та повторно подано до Держгеонадра заяву вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р. про отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області, строком на 20 років, до якої додані: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на 4 арк.; пояснювальна записка щодо попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО-2) запасів і ресурсів літієвих руд ділянки Добра, яка розташована у Добровеличківському районі Кіровоградської області на 5 арк.; Програма робіт з видобування літієвих руд ділянки Добра на 1 арк.; копія протоколу ДКЗ від 08.08.2018 №4461-ДСК на 14 арк.; план підрахунку запасів та ресурсів методом розрізів ділянки Добра (Масштаб 1:5000) ДСК на 1 арк.; каталог географічних координат кутових точок ділянки надр та площа ділянки надр ділянка Добра на 1 арк.; оглядова карта ділянки Добра (Масштаб 1:200 000) на 1 арк.; ситуаційний план ділянки Добра (Масштаб 1:50 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 46+90 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 8+10 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 39+70 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; копія Звіту з оцінки впливу на довкілля розробки ділянки літієвих руд "Добра" в Кіровоградській області на 36 арк.; копія Звіту про громадське обговорення планованої діяльності щодо розробки ділянки літієвих руд «Добра» в Кіровоградській області №7-03/12-/2 від 13.06.2018 р. на 44 арк.; копія Висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності ТОВ "Петро-Консалтінг" щодо розробки ділянки літієвих руд "Добра" в Кіровоградській області №7-03/12-/1 від 13.06.2018 р. на 11 арк.

При цьому, 03.04.2020 р. відповідачем прийнято оскаржуваний наказ "Про прийняте рішення про відмову у наданні спеціального дозволу на користування надрами" №120, яким відмовлено ТОВ "Петро-Консалтінг" у наданні спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області.

Так, Держгеонадра листом від 09.04.2020 р. №5735/01/11-20 повернуто позивачу його заяву вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р.

Крім того, листом Держгеонадра від 16.04.2020 р. №20/01/11-20ДСК в додаток до листа від 09.04.2020 р. №5735/01/11-20 повернуто супровідні листи ТОВ "Петро-Консалтінг" від 14.08.2018 р. №№14/08-14,-ДСК, 14/08-15-ДСК, від 15.03.2018 №05-1/02-ДСК з копіями протоколу ДКЗ України від 08.08.2018 р. №4461-ДСК та планом підрахунку запасів, які були надані до пакету документів щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 13 Конституції України встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відносини щодо забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян, регулюються Кодексом України про надра.

Згідно ст. 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження надрами законодавством України можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Кодексу України про надра, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Згідно зі ст. 14 Кодексу України про надра, надра надаються у користування для: геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення; видобування корисних копалин; будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод; створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.); виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції; задоволення інших потреб.

Відповідно ч.ч. 1 - 3 ст. 15 Кодексу України про надра, надра надаються у постійне або тимчасове користування.

Постійним визнається користування надрами без заздалегідь встановленого строку.

Тимчасове користування надрами може бути короткостроковим (до 5 років) і довгостроковим (до 50 років). У разі необхідності строки тимчасового користування надрами може бути продовжено.

Згідно з ч. 2 ст. 16 Кодексу України про надра, спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

В силу п. 1 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1174 (далі - Положення №1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Пунктом 4 Положення №1174 встановлено, що Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів, продовжує строк дії спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами).

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу, внесення змін до нього врегульовано Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 р. №615 (далі - Порядок №615). Дія цього Порядку поширюється на всі види користування надрами. Користувачами надр можуть бути особи, визначені статтею 13 Кодексу України про надра (далі - надрокористувачі).

Згідно з п. 2 Порядку №615, тут і надалі в редакції станом на час звернення позивача із заявою вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р., дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, органом з питань надання дозволу, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.

Відповідно до п. 8 Порядку №615, без проведення аукціону дозвіл надається у разі, зокрема, видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ), та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів, а також видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу.

Для отримання дозволу без проведення аукціону заявник подає органові з питань надання дозволу заяву разом з документами, зазначеними у додатку 1. Разом із заявою подаються дві копії заяви та доданих до неї документів. У заяві зазначаються назва і місцезнаходження ділянки надр, вид корисних копалин, відомості про заявника (найменування, місцезнаходження, код згідно з ЄДРПОУ юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи - підприємця чи серія та номер паспорта такої особи (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний орган ДФС і мають відмітку у паспорті), інформація для здійснення зв`язку із заявником (номер телефону, адреса електронної пошти), а також підстава для надання дозволу згідно з пунктом 8 цього Порядку.

Заява та додані до неї документи подаються органові з питань надання дозволу з прошитими і пронумерованими сторінками та з описом доданих документів, засвідченим підписом уповноваженої особи претендента. Заява засвідчується підписом уповноваженої особи претендента із зазначенням дати та вихідного номера.

Заява реєструється організатором аукціону в журналі обліку з присвоєнням їй номера і зазначенням дати і часу подання. Підтвердженням реєстрації є відмітка організатора, що проставляється на копії заяви та повертається заявнику, або відмітка на описі вкладення у цінний лист про прийняття заяви на відправлення поштовим зв`язком.

Інформація про реєстрацію документів, що надійшли для надання дозволу, протягом трьох робочих днів з дня реєстрації розміщується на офіційному веб-сайті органу з питань надання дозволу.

Документи, що не відповідають вимогам цього Порядку, повертаються заявникові. Інформація про повернення документів протягом трьох робочих днів з моменту прийняття рішення про повернення розміщується на офіційному веб-сайті органу з питань надання дозволу.

Дозвіл без проведення аукціону не може бути надано особі, що не виконує програми робіт на ділянках надр, на користування якими їй вже надано дозвіл, або щодо якої виявлені порушення правил користування надрами на таких ділянках, що зафіксовані в актах перевірок, приписах або розпорядженнях відповідних органів у сфері надрокористування до моменту їх усунення.

Рішення про надання дозволу без проведення аукціону приймається протягом 30 календарних днів після отримання всіх погоджень, передбачених пунктом 9 цього Порядку, та пропозицій Мінприроди, передбачених пунктом 25 цього Порядку. Інформація про предмет зазначеного рішення розміщується на офіційному веб-сайті органу з питань надання дозволу протягом п`яти робочих днів з дня його прийняття.

Надання дозволу без проведення аукціону здійснюється протягом 20 робочих днів після сплати у повному обсязі збору за надання спеціального дозволу.

Органом з питань надання дозволу надсилається запит правоохоронним органам та суб`єктам фінансового моніторингу, в якому зазначається код згідно з ЄДРПОУ суб`єктів господарювання - резидентів України, для виявлення суб`єктів господарювання, що здійснюють фінансування тероризму в Україні.

У разі ненадання правоохоронними органами та суб`єктами фінансового моніторингу відповіді на запит протягом 30-денного строку вважається, що за результатами його розгляду не виявлено суб`єктів господарювання, що здійснюють фінансування тероризму в Україні.

Крім того, органом з питань надання дозволу надсилається запит органам ДФС щодо перевірки факту наявності у заявника боргу із сплати податків та загальнообов`язкових платежів станом на останній звітний період.

У разі ненадання органами ДФС відповіді на запит протягом 30-денного строку вважається, що факту наявності у заявника боргу із сплати загальнодержавних податків та зборів станом на останній звітний період не виявлено.

Надання дозволів у випадках, передбачених підпунктами 1 - 14 і 16 - 18 цього пункту, здійснюється за рішенням органу з питань надання дозволу.

Згідно з п. 9 Порядку №615, надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції та у межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, погоджується з:

Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин;

відповідними районними, міськими, селищними, сільськими радами - на користування ділянками надр, що містять корисні копалини місцевого значення;

Видача дозволу здійснюється на підставі заяви і документів, зазначених у додатку 1, та погоджується органами, визначеними абзацами другим - четвертим цього пункту.

Дії щодо погодження видачі дозволу вчиняються без залучення особи, що звернулася за одержанням дозволу, в межах строку, встановленого для видачі дозволу.

Для здійснення погодження орган, який видає дозвіл, не пізніше ніж протягом шести робочих днів з дати реєстрації документів надсилає їх копії у паперовому або електронному (шляхом сканування) вигляді органам, зазначеним в абзацах другому - четвертому цього пункту, та встановлює строк розгляду зазначених документів.

За результатами розгляду документів, надісланих на погодження, органи, зазначені в абзацах другому - четвертому цього пункту, надають погодження, які у паперовому або електронному вигляді надсилають органу, який видає дозвіл.

У разі ненадання органами, зазначеними в абзацах другому і третьому цього пункту, позитивної або негативної відповіді щодо погодження за результатами розгляду на найближчій сесії (але у будь-якому разі не пізніше ніж через 45 календарних днів з дати отримання документів від органу з питань надання дозволу) вважається, що надання дозволу ними погоджено.

Погодження надання надр у користування на виконання угод про розподіл продукції здійснюється у порядку та на умовах, визначених Законом України "Про угоди про розподіл продукції" і відповідними угодами про розподіл продукції.

У разі ненадання органами, зазначеними в абзацах другому, четвертому цього пункту, позитивної або негативної відповіді щодо погодження надання дозволу відповідно до підпункту 16 пункту 8 цього Порядку не пізніше ніж через 30 календарних днів з дати отримання документів від органу з питань надання дозволу вважається, що надання дозволу ними погоджено.

Згідно з п. 25 Порядку №615, про надання, продовження строку дії, зупинення, поновлення, переоформлення, видачу дубліката, анулювання дозволу та внесення змін до нього орган з питань надання дозволу видає наказ, а Рада міністрів Автономної Республіки Крим - розпорядження.

Держгеонадра інформують Мінприроди про надходження заяв і документів, зазначених у додатку 1, про надання та продовження строку дії дозволів з одночасним надсиланням копій цих документів не пізніше ніж протягом п`яти робочих днів з дня їх реєстрації.

Мінприроди в строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня надходження документів, зазначених в абзаці другому цього пункту, надсилає до Держгеонадр пропозиції щодо надання чи продовження строку дії дозволів разом із зазначенням умов, за яких можливе користування надрами на запропонованих ділянках надр, в частині дотримання вимог природоохоронного законодавства або зауваження щодо надання чи продовження строку дії дозволів. Зауваження надсилаються у таких випадках:

ненадання до Мінприроди копій документів в повному обсязі згідно з вимогами цього Порядку;

встановлення законодавством обмежень щодо провадження діяльності з користування надрами на території, на якій запланована така діяльність;

невиконання умов користування надрами, передбачених дозволом або відповідною угодою, у разі продовження строку дії дозволу на користування надрами (крім випадку, визначеного абзацом дванадцятим пункту 14 цього Порядку);

наявність рішення про обмеження користування надрами відповідно до законодавства у разі продовження строку дії дозволу на користування надрами;

невиконання вимог природоохоронного законодавства з підтримання належного стану навколишнього природного середовища під час користування надрами.

У разі ненадання Мінприроди пропозицій щодо надання чи продовження строку дії дозволів разом із зазначенням умов, за яких можливе користування надрами на запропонованих ділянках надр, в частині дотримання вимог природоохоронного законодавства протягом 15 робочих днів з дня надходження від Держгеонадр документів у повному обсязі вважається, що пропозиції щодо надання чи продовження строку дії дозволів відсутні.

Пропозиції та зауваження Мінприроди щодо надання чи продовження строку дії дозволів, передбачені абзацами третім - восьмим цього пункту, є обов`язковими для врахування Держгеонадрами під час прийняття рішень щодо надання чи продовження строку дії дозволів.

З метою попереднього розгляду матеріалів щодо надання, продовження строку дії, зупинення, поновлення, переоформлення, анулювання дозволів та внесення до них змін Держгеонадра або Рада міністрів Автономної Республіки Крим відповідно до повноважень утворює комісію з питань надрокористування та затверджує положення про неї.

До складу комісії з питань надрокористування, що утворюється органом з питань надання дозволу, включаються спеціалісти Секретаріату Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади. Положення про зазначену комісію та її персональний склад затверджуються органом з питань надання дозволу за погодженням з Мінприроди.

До складу комісії з питань надрокористування, що утворюється Радою міністрів Автономної Республіки Крим, включаються спеціалісти апарату Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, центрального органу виконавчої влади у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, а також територіальних органів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади. Положення про зазначену комісію та її персональний склад затверджуються Радою міністрів Автономної Республіки Крим.

Наказ органу з питань надання дозволу про надання дозволу розміщується протягом п`яти днів на офіційному веб-сайті органу з питань надання дозволу.

Розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про надання дозволу розміщується протягом п`яти днів на офіційному веб-сайті Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Наказ Держгеонадр та розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про зупинення, анулювання, відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу розміщуються протягом п`яти робочих днів на офіційному веб-сайті відповідного органу.

Наказ органу з питань надання дозволу та розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про зупинення, анулювання дозволу, рішення про відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу можуть бути оскаржені в установленому законодавством порядку.

Відповідно до п. 19 Порядку №615, підставами для прийняття рішення про відмову в наданні дозволу є: подання заявником документів не в повному обсязі; виявлення у поданих документах недостовірних даних; невідповідність документів, поданих заявником, вимогам пункту 8 цього Порядку; наявність інформації від правоохоронних органів та суб`єктів фінансового моніторингу, що заявник здійснює фінансування тероризму в Україні; відмова органів, зазначених в абзацах другому і третьому пункту 9 цього Порядку, у погодженні надання надр у користування; наявність зауважень Мінприроди щодо надання дозволу відповідно до природоохоронного законодавства, передбачених пунктом 25 цього Порядку.

З оскаржуваного наказу вбачається, що його прийнято у зв`язку із невідповідністю документів, поданих суб`єктом господарювання, вимогам п. 8 Порядку №615, з урахуванням рекомендації Робочої групи з питань надрокористування (протокол від 28.02.2020 р. №2-РГ/2020).

З наявної в матеріалах справи копії протоколу засідання Робочої групи з питань надрокористування від 28.02.2020 р. №2-РГ/2020 вбачається, що розглядалась інформація стосовно розгляду заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" від 15.03.2018 р. щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра у Кіровоградській області, відповідно до пп. 1 п. 8 Порядку №615. Так, врахувавши розгляд адміністративної справи №826/7538/18, ухвалено "позитивного рішення щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра у Кіровоградській області не прийнято".

При цьому, ні в оскаржуваному наказі, ні в протоколі засідання Робочої групи з питань надрокористування від 28.02.2020 р. №2-РГ/2020 не конкретизовано в чому полягає невідповідність документів, поданих ТОВ "Петро-Консалтінг", вимогам п. 8 Порядку №615, та/або причини відмови позивачу у наданні відповідного спеціального дозволу.

Разом з тим, посилання на розгляд адміністративної справи №826/7538/18 є також безпідставним, виходячи з наступного.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2018 р. відкрито провадження в адміністративній справі №826/7538/18 за позовом Громадської організації "Автомайдан Київ" до Державної служби геології та надр України, третя особа - ТОВ "Петро-Консалтінг", про:

- визнання протиправними дій Державної служби геології та надр України щодо прийняття, розгляду та здійснення процедури погодження видачі спеціальною дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі заяви ТОВ "Петро-Консалтінг", зареєстрованої 15.03.2018 р. реєстраційний №6442/02/12-18, "Про видачу спеціального дозволу на користування надрами на ділянці "Добра", розташованої на території Добровеличківського району Кіровоградської області";

- визнання протиправною бездіяльності Державної служби геології та надр України щодо не проведення аукціону по наданню спеціального дозволу на користування надрами на ділянці "Добра", розташованої на території Добровеличківського району Кіровоградської області;

- зобов`язання Державної служби геології та надр України провести аукціон по наданню спеціального дозволу на користування надрами на ділянці "Добра", розташованої на території Добровеличківського району Кіровоградської області.

У подальшому, в межах адміністративної справи №826/7538/18 від ТОВ "Петро-Консалтінг" надійшов адміністративний позов третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору, в якому просив:

- визнати незаконною бездіяльність Державної служби геології та надр України щодо не надіслання, протягом шести робочих днів, з 15.03.2018 р. копій документів, наданих ТОВ "Петро-Консалтінг" із заявою на отримання спеціального дозволу від 15.03.2018 р., до Міністерства екології та природних ресурсів України;

- зобов`язати Державну службу геології та надр України виконати/вчинити дії передбачені Порядком №615, щодо розгляду заяви про надання спеціального дозволу від 15.03.2018 р., поданої ТОВ "Петро-Консалтінг", та прийняття відповідного рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.05.2018 р. в адміністративній справі №826/7538/18 прийнято до розгляду адміністративний позов ТОВ "Петро-Консалтінг", як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Крім того, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 р. в адміністративній справі №826/7538/18 частково задоволено клопотання ТОВ "Петро-Консалтінг" про забезпечення позову, заборонено Державній службі геології та надр України повертати/приймати рішення про повернення заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" від 15.03.2018 р. на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області, без проведення аукціону, яка зареєстрована Державною службою геологи та надр України 15.03.2018 р. за номером №6458/02/12-18 до вирішення спору по суті.

У подальшому, в межах адміністративної справи №826/7538/18:

- ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.12.2019 р. задоволено клопотання ТОВ "Петро-Консалтінг" про залишення без розгляду позовної заяви, як третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору; скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 р. у справі №826/7538/18; заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання даним судовим рішенням законної сили;

- рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.12.2019 р. у задоволенні позовних вимог Громадської організації "Автомайдан Київ" відмовлено повністю.

Дослідивши вказані вище судові рішення, прийняті в межах адміністративної справи №826/7538/18, судом не встановлено будь-яких підстав для прийняття відповідачем (Робочою групою з питань надрокористування) рішення про відмову ТОВ "Петро-Консалтінг" у наданні спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області.

Як вже зазначалось вище, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 р. в адміністративній справі №826/7538/18 частково задоволено клопотання ТОВ "Петро-Консалтінг" про забезпечення позову, заборонено Державній службі геології та надр України повертати/приймати рішення про повернення заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" від 15.03.2018 р. на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградської області, без проведення аукціону, яка зареєстрована Державною службою геологи та надр України 15.03.2018 р. за номером №6458/02/12-18 до вирішення спору по суті.

При цьому, суд не погоджується із твердженнями відповідача відносно того, що через вказане вище забезпечення позову Держгеонадра була позбавлена можливості розглядати заяву позивача на отримання спеціального дозволу, оскільки вказаною вище ухвалою заборонено Державній службі геології та надр України лише повертати/приймати рішення про повернення заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу, при цьому, судом не заборонялось приймати рішення про надання дозволу, за наявності для цього підстав.

Відповідно до Додатку 1 до Порядку №615 "Перелік документів, що подаються разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону", разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону для видобування корисних копалин подаються:

копія паспорта та реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи - підприємця (фізичні особи, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний орган державної податкової служби і мають відмітку у паспорті, замість зазначеного реєстраційного номера подають копію паспорта із серією, номером та відміткою)

пояснювальна записка з характеристикою об`єкта, стану його геологічного вивчення, методу розробки, обґрунтуванням необхідності використання надр, із зазначенням потужності підприємства

результати хімічного та бактеріологічного аналізу води строком давності не більш як шість місяців (для родовищ підземних вод)

копії протоколів, завірені заявником, Державної комісії по запасах (Української територіальної комісії по запасах корисних копалин, центральної комісії по запасах корисних копалин, науково-технічних/технічних рад) про затвердження (апробацію) запасів у повному обсязі

каталог географічних координат кутових точок ділянки надр

(похибка - менш як 1 секунда) із зазначенням її площі, а для видобування підземних вод - каталог географічних координат водозабірних споруд

оглядова карта (масштаб не менш як 1:200000)

ситуаційний план з нанесеними межами площі видобування та географічними координатами її кутових точок (похибка - менш як 1 секунда) у масштабі, який дає змогу перевірити правильність визначення координат, а для підземних вод - ситуаційний план з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами

план підрахунку запасів корисної копалини на топографічній основі з нанесеними межами категорії запасів, межами земельного та гірничого відводів (за наявності), контуром ліцензійної площі з географічними координатами кутових точок ділянки надр (похибка - менш як 1 секунда), а також з лініями геологічних розрізів

гідрогеологічна карта (для родовищ підземних вод)

структурна карта (для родовищ нафти і газу)

характерні геологічні розрізи з межами категорій запасів та умовними позначками

До перелічених документів додаються:

результати оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля"

для підприємств, які розпочинають розробку родовища, - програма робіт із введення родовища в експлуатацію із зазначенням окремих етапів та строку їх проведення, джерел фінансування до досягнення підприємством проектної потужності

у разі продовження строку дії дозволу - позитивний висновок про проведення державної експертизи звітів щодо результатів геологічного вивчення надр, а також інших геологічних матеріалів та висновок державної екологічної експертизи або результати оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля"

Судом встановлено, що на виконання вимог Порядку №615 позивачем до заяви вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р. про отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону додані: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на 4 арк.; пояснювальна записка щодо попередньої геолого-економічної оцінки (ГЕО-2) запасів і ресурсів літієвих руд ділянки Добра, яка розташована у Добровеличківському районі Кіровоградської області на 5 арк.; Програма робіт з видобування літієвих руд ділянки Добра на 1 арк.; копія протоколу ДКЗ від 08.08.2018 №4461-ДСК на 14 арк.; план підрахунку запасів та ресурсів методом розрізів ділянки Добра (Масштаб 1:5000) ДСК на 1 арк.; каталог географічних координат кутових точок ділянки надр та площа ділянки надр ділянка Добра на 1 арк.; оглядова карта ділянки Добра (Масштаб 1:200 000) на 1 арк.; ситуаційний план ділянки Добра (Масштаб 1:50 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 46+90 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 8+10 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; геологічний розріз по профілю 39+70 (Масштаб 1:1 000) на 1 арк.; копія Звіту з оцінки впливу на довкілля розробки ділянки літієвих руд "Добра" в Кіровоградській області на 36 арк.; копія Звіту про громадське обговорення планованої діяльності щодо розробки ділянки літієвих руд «Добра» в Кіровоградській області №7-03/12-/2 від 13.06.2018 р. на 44 арк.; копія Висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності ТОВ "Петро-Консалтінг" щодо розробки ділянки літієвих руд "Добра" в Кіровоградській області №7-03/12-/1 від 13.06.2018 р. на 11 арк.

Дослідивши подані позивачем відповідачу заяву вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р. та додані до неї документи, судом не встановлено, а відповідачем в порушення вимог ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), не надано належних та достатніх доказів невідповідності поданих позивачем документів вимогам п. 8 Порядку №615.

Крім того, судом встановлено, що рішенням Кіровоградської обласної ради від 02.03.2018 р. №452 погоджено клопотання ТОВ "Петро-Консалтінг" щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, корисної копалини загальнодержавного значення, розташованої на території Добровеличківського району Кіровоградської області.

А листом Міністерства екології та природних ресурсів України від 09.07.2018 р. №1749/01/12-18 погоджено отримання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ "Петро-Консалтінг" з метою видобування літієвих руд ділянки Добра Добровеличківського району Кіровоградської області за умови дотримання висновку з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-/1 від 13.06.2018 р. та вимог статей 87 - 89 Водного кодексу України в частині недопущення порушення режиму обмеженої господарської діяльності у прибережних захисних смугах та інших територіях, що згідно з пунктом 3 та ін. Порядку визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режиму ведення господарської діяльності в них, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.05.1996 р. №486, обов`язково входять до складу водоохоронних зон водних об`єктів, включаючи річку Станковата, у тому числі: заплава річки, перша надзаплавна тераса, бровки і круті схили берегів, а також прилеглі балки та яри та територіях, з урахуванням яких відповідно до пункту 8 цього Порядку визначається зовнішня межа водоохоронної зони (включаючи лісові насадження, що найбільшою мірою сприяють охороні вод, із зовнішньою межею не менш як 1000 метрів від урізу меженного рівня води), а також статті 80 Водного кодексу України щодо заборони здійснювати роботи, що можуть негативно впливати на водність малих річок, включаючи річку Станковата (у т.ч. змінювати рельєф, зменшувати природний рослинний покрив і лісистість басейну річки та ін.).

При цьому, відповідачем не зазначено (не надано належних та достатніх доказів), що позивачем не дотримано вказані вище пропозиції Міністерства екології та природних ресурсів України.

Враховуючи вищезазначене, зокрема, зважаючи на те, що відповідачем не доведено невідповідність заяви позивача вх. №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р. та доданих до неї документів вимогам пункту 8 цього Порядку, а також на те, що інших передбачених законодавством підстав для прийняття рішення про відмову в наданні дозволу відповідачем не зазначено (не доведено), а судом не встановлено, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий безпідставно, а тому протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.ст. 1 та 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. №3477-IV, суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейським судом з прав людини у рішенні в справі "Рисовський проти України" (№29979/04) викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу "належного урядування".

В рішенні ЄСПЛ вказав на те, що принцип "належного урядування", зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява №29979/04, пункт 70).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункт 73).

Держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків; ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу (рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункт 74).

Також, у справі "Пайн Велі Девелопмент ЛТД" та інші проти Ірландії", Європейським судом з прав людини визначено, що статтю 1 Першого протоколу до Конвенції слід застосовувати для захисту "правомірних (законних) очікувань" щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності.

Отже, "правомірні (законні) очікування" - це очікування можливості (ефективного) здійснення певного права, як прямо гарантованого, так і опосередкованого (того, яке випливає з інших прав), у разі якщо особа прямо не виключена з кола тих, хто є носіями відповідного права. Принцип законного очікування спрямований на те, щоб у випадках, коли особа переконана, що досягне певного результату, якщо буде діяти відповідно до норм правової системи, забезпечити захист цих очікувань.

При цьому, в своєму рішенні у справі "Пайн Велі Девелопмент Лтд" та інші проти Ірландії" від 23.10.91 Європейський суд з прав людини зазначив, що "правомірні (законні) очікування" виникають у особи, якщо нею було дотримано всіх вимог законодавства для отримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому вона мала усі підстави вважати таке рішення дійсним та розраховувати на певний стан речей.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

При цьому, адміністративний суд, з урахуванням фактичних обставин, зобов`язаний здійснити ефективне поновлення порушених прав, а не лише констатувати факт наявності неправомірних дій/рішення. Для цього адміністративний суд наділений повноваженнями, зокрема, щодо зобов`язання відповідача вчинити певні дії, або ж прийняти рішення.

У випадку невиконання обов`язку відповідачем, за наявності визначених законом умов, у суду виникають підстави для ефективного захисту порушеного права позивача шляхом, зокрема, зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушеного права, або шляхом зобов`язання прийняти рішення.

З огляду на те, що надання дозволу на користування надрами законодавчо віднесено до виключної компетенції Державної служби геології та надр України, однак відповідач під час розгляду питання щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, діяв не в порядку та не у спосіб, що передбачений чинним законодавством, то суд вважає, що зобов`язання відповідача надати ТОВ "Петро-Консалтінг" спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області, за результатами розгляду заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, зареєстрованої за №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р., буде належним способом відновлення порушених прав та інтересів останнього.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії", Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у Постанові від 21 березня 2019 року у справі №817/498/17 наголосив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 16.09.2015 №21-1465а15 у справі №826/4418/14.

Позиція Європейського суду з прав людини та Верховного Суду свідчить про необхідність встановлення такого способу відновлення порушеного права, при якому можливість прийняття подальших протиправних рішень буде виключена.

Суд наголошує, що жоден інший спосіб захисту порушених прав позивача не гарантує безпосереднього поновлення прав позивача та практичного застосування задекларованого принципу мовчазної згоди як ефективного механізму захисту, як того вимагає принцип верховенства права.

Крім того, згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 р. на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим ч. 2 ст. 2 КАС України, критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Проте, з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі Олссон проти Швеції від 24.03.1988 р.), вбачається, що запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Оскільки суд прийшов до висновку про протиправність оскаржуваного наказу, а інших підстав для відмови у наданні спірного спеціального дозволу на користування надрами чинним законодавством не передбачено, наявні обґрунтовані підстави для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання відповідача надати ТОВ "Петро-Консалтінг" спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області, за результатами розгляду заяви ТОВ "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, зареєстрованої за №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р., що, водночас, з урахуванням наведеного вище, не є втручанням в дискреційні повноваження відповідача, а є способом відновлення порушеного права позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з`ясованих судом обставин вбачається, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Суд також звертає увагу, що відповідно до вимог п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів, відтак, суд вважає за доцільне, задовольняючи позов, викласти зміст резолютивної частини постанови, з урахуванням специфіки позовних вимог, відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 2102,00 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255, 382 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" (місцезнаходження: 02088, м. Київ, вул. Євгена Харченка, 31, офіс 3; ) до Державної служби геології та надр України (місцезнаходження: 03680, м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16; ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України №120 від 03.04.2020 р. "Про прийняття рішення про відмову у наданні спеціального дозволу на користування надрами".

3. Зобов`язати Державну службу геології та надр України надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування літієвих руд ділянки Добра, що знаходиться у Добровеличківському районі Кіровоградській області, за результатами розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, зареєстрованої за №16389/02/12-18 від 15.08.2018 р.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Петро-Консалтінг" сплачений ним судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко