Справа № 280/4077/20
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року Справа № 280/4077/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання: Стовбур А.Ю., представника позивача: адвоката Лісовської О.С., представника відповідача: не з`явився, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» (69041, м.Запоріжжя, вул.Мінська, буд.9, кв.207; )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; )

про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» (далі позивач, ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ») до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач, ГУ ДПС у Запорізькій області), в якій позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 №;

2) визнати дії відповідача щодо не реєстрації податкових накладних 29.12.2019 згідно переліку протиправними.

3) визнати податкові накладні згідно переліку прийнятими та зареєстрованими 29.12.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яким йому донараховано штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних, прийнято відповідачем з порушенням вимог Податкового кодексу України, оскільки податкові накладні були надіслані на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) у межах граничного строку для реєстрації - 28.12.2019, а відтак його провини в тому, що реєстрація податкових накладних відбулася лише 03.01.2020, немає. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 24.06.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засіданні на 23.07.2020.

21.07.2020 відповідач подав відзив на позовну заяву (вх.33162 від 21.07.2020), у якому зазначає, що контролюючим органом проведена камеральна перевірка з питань своєчасності реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН платника ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ». За результатами камеральної перевірки встановлено, що згідно з наявною інформацією в базах даних ДПС України ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» несвоєчасно зареєстровані виписані податкові накладні в ЄРПН, що є порушенням п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України. На підставі акту камеральної перевірки винесено податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 №. Вважає вказане податкове повідомлення-рішення правомірним та таким, що відповідає нормам Податкового кодексу України.

Ухвалою суду від 17.08.2020 відкладено підготовче засідання у справі на 17.08.2020.

17.08.2020 позивач подав відповідь на відзив (вх.№37475), в якій не погоджується з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву з підстав, зазначених у позовній заяві.

Крім того, 17.08.2020 позивач подав заяву про зменшення позовних вимог (вх.№37476), за змістом якої просить зменшити позовні вимоги та вважати їх наступними: - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 №.

Ухвалою суду від 17.08.2020 продовжено підготовче провадження у справі, відкладено підготовче засідання на 07.10.2020.

Ухвалою суду від 07.10.2020 прийнято заяву про зменшення позовних вимог, закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 22.10.2020.

Ухвалою суду від 22.10.2020 відкладено розгляд справи на 26.10.2020.

В судовому засіданні 26.10.2020 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Представник відповідача в судове засідання 26.10.2020 не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, 22.10.2020 звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи в порядку письмового провадження.

У судовому засіданні 26.10.2020 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши вступне слово та пояснення представника позивача, дослідивши позовну заяву та письмові докази, надані сторонами, суд встановив такі обставини.

ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 17.09.2018 за номером 0045301, основним видом діяльності є - роздрібна торгівля пальним (код КВЕД 47.30), перебуває на обліку як платник податків з 17.09.2018, за номером 12 (т.1, а.с.59).

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 та пункту 75.1 статті 75, у порядку статті 76 Податкового кодексу України фахівцями відповідача проведено камеральну перевірку з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» з датою виписки лютий з 01.01.2019 по 31.12.2019, за результатами якої складено Акт камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, своєчасності подання податковій звітності, сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН №0221/08-01-50-04/42478443 від 29.01.2020 (далі - Акт камеральної перевірки) (т.1, а.с.80-85).

Згідно з висновками Акту камеральної перевірки встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме: перевищення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, у загальній кількості - 798, перелік яких зазначено на сторінках 81-85 Акту камеральної перевірки та які містяться в матеріалах справи разом з повідомленням про їх відправлення в ЄРПН та квитанціями про їх прийняття (т.1 а.с.118 т.12 а.с.70, т.12 а.с.87- т.22 а.с.118).

Позивач скористався правом на адміністративне оскарження і подав заперечення на Акт камеральної перевірки (т.1 а.с.86-102) за результатами розгляду яких заперечення залишені без задоволення, про що повідомлено позивача листом ГУ ДПС у Запорізькій області від 02.03.2020 №13898/10/08-01-50-04. (т.1 а.с.103 106).

На підставі висновків Акту камеральної перевірки ГУ ДПС у Запорізькій області прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 03.03.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 2 646 953,75 грн. до позивача застосовано штраф у розмірі 10% в сумі 264 695,72 грн. (т.1, а.с.22-35).

Позивач скористався правом на адміністративне оскарження та подав скаргу на податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 №, за результатами розгляду якого, рішенням Державної податкової служби України від 22.05.2020 №16881/6/ 99-00-08-05-05-05-06 скаргу позивача залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 № залишено без змін.

Вважаючи, що контролюючим органом безпідставно застосовано штраф за порушення затримку реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (тут й надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок 1246) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

За приписами пунктів 13, 14 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10.06.2019 у справі №802/1825/16-а, від 12.07.2019 у справі №0940/1600/18, та від 04.06.2020 у справі №560/1570/19.

З матеріалів справи встановлено, що у період з 01.12.2019 по 15.12.2019 позивачем було виписано 798 податкових накладних, отже граничним строком їх підписання та направлення до податкового органу для реєстрації було 31.12.2019 до 20:00 год.

З аналізу змісту наявних в матеріалах справи роздруківок повідомлень з електронного кабінету платника податків вбачається, що вказані вище податкові накладні було відправлено позивачем в ЄРПН 28.12.2019, однак згідно квитанцій про реєстрацію вищевказаних податкових накладних, їх реєстрацію в ЄРПН проведено 03.01.2020 (т.1 а.с.118 т.12 а.с.70, т.12 а.с.87- т.22 а.с.118).

Суд зазначає, що ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» направивши 28.12.2019 податкові накладні в ЄРПН виконав свій обов`язок щодо відправлення для реєстрації податкових накладних у встановлений законодавством термін.

При цьому, платник податків, виконавши свій обов`язок щодо складання, підписання та направлення до податкового органу протягом встановлених Податковим кодексом України строків податкових накладних не може нести відповідальності у вигляді накладення на нього штрафу за те, що такі податкові накладні були зареєстровані податковим органом в Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків.

Відповідач посилається на те, що згідно з наявною в базах даних ДПС інформацією камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних, однак факт направлення ТОВ «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» податкових накладних 28.12.2019 в ЄРПН для реєстрації контролюючим органом не спростовується.

За таких обставин, суд доходить до висновку, що відповідачем протиправно застосовано штрафні санкції до позивача за порушення строку реєстрації вищевказаних податкових накладних, оскільки останні подані до реєстрації позивачем у строки, встановлені Податковим кодексом України, а несвоєчасна їх реєстрація в ЄРПН спричинена протиправною бездіяльністю з боку податкового органу, що виключає елемент протиправності в діях позивача, та, як наслідок, притягнення його до відповідальності.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява №32457/05, п.40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

В силу принципу пропорційності втручання в право особи безперешкодно користуватися та розпоряджатися своїм майном можливе лише за умови дотримання «справедливої рівноваги» між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав людини.

За таких обставин, неузгодженість дій органів державної влади або невиконання державними органами та їх посадовими особами своїх безпосередніх обов`язків (в даному випадку невчасна реєстрація податкових накладних) не повинно тягти за собою покладення на суб`єкта господарювання надмірних обов`язків або інших несприятливих наслідків.

Аналіз матеріалів справи та правових норм при застосуванні до спірних правовідносин дає підстави вважати, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при ухваленні індивідуального акта діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), що призвело до безпідставного податкового навантаження на позивача.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених письмових доказів суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 03.03.2020 № є протиправною та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим наявні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір в загальному розмірі 6 072,43 грн., у зв`язку з чим вказана сума підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03 березня 2020 року №, прийняте Головним управлінням ДПС у Запорізькій області.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6 072,43 грн. (шість тисяч сімдесят дві гривні 43 коп.)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ФАКТОР КОМПАНІ», місцезнаходження: 69041, м.Запоріжжя, вул.Мінська, буд.9, кв.207; .

Відповідач Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходження: 69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; .

Повне судове рішення складено 05.11.2020.

Суддя М.О. Семененко