Справа № 580/3383/20
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3383/20 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Білоноженко М.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Вовк І.Р.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року (прийнята в порядку письмового провадження, м. Черкаси, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2020 року, ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з позвною заявою до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі-відповідач), в якій позивач просить:

- визнати дії посадових осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), які полягають у не вчиненні дій направлених на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт (обтяження) на все належне ОСОБА_1 майно - протиправними;

- зобов`язати уповноважених осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вчинити дії, направлені на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) з майна громадянина України в особі суб`єкта - ОСОБА_1 , а саме:

1) запису про обтяження 8864278 (спеціальний розділ), зареєстрованого 26.02.2015 09:30:32 державним реєстратором Кириловою Оксаною Миколаївною (Черкаське управління юстиції, Черкаська область), накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 46617678, виданого 20.02.2015 Соснівським відділом державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, державним виконавцем Олексієнко Я.О., запису внесеного з підстав рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 19625899 від 26.02.2015 09:31:34, виду обтяження: арешт нерухомого майна, обтяжувач: Соснівський відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, , країна реєстрації: Україна.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно п.2 ч.1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

З огляду на викладене та у зв`язку із неприбуттям учасників справи у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, а також враховуючи те, що справу можливо вирішити на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а а ухвала судді - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву позивачеві, суддя суду першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Так, в зазначеній вище ухвалі визначено шляхи усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- доказів зарахування суми судового збору за подання даної позовної заяви до спеціального фонду Державного бюджету України;

- надати інші докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, з урахуванням мотивувальної частини даної ухвали.

14.09.2020 р. та 17.09.2020 р. до суду першої інстанції, у встановлений судом строк, надійшли заяви від представника позивача та ГУ ДКСУ у Черкаській області про підтвердження сплати та зарахування судового збору у розмірі 840,80 грн. до спеціального фонду державного бюджету.

Також, від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду з урахуванням інших підстав, в обґрунтування якої зазначив, що виконавче провадження відносно ОСОБА_1 завершено та його матеріали знищені, відповідно до Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 за №2274/5. Таким чином ОСОБА_1 не є учасником (стороною) будь-якого існуючого виконавчого провадження, що є відкритим та виконується Соснівським відділом державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що підтверджено наданими до суду документальними доказами, в зв`язку із чим, при розгляді цієї справи застосування особливостей, визначених ст. 287 КАС України, в тому числі передбаченого нею 10-денного строку звернення до адміністративного суду, не є правомірним, а до правовідносин що виникли слід застосовувати загальний шестимісячний строк звернення встановлений ст. 122 КАС України.

Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За результатами перевірки щодо надходження судового збору встановлено, що судовий збір до державного бюджету не зараховано.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У відповідності до приписів ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, ст. 287 КАС України, встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Так, предметом даної позовної заяви є бездіяльність відповідача щодо зняття обтяження після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт на майно позивача.

Позивачем до позовної заяви подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в обґрунтування якої зазначено, що про порушення власних прав оскаржуваною бездіяльністю позивач дізналася 08.05.2020 р., отримавши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. При цьому зазначено, що позивачем здійснено дії щодо досудового врегулювання спору, доказом чого слугують неодноразові звернення протягом травня-серпня 2020 року до органів державної виконавчої служби щодо зняття обтяження на майно позивача у зв`язку із чим просив поновити строк звернення до суду.

За наслідками розгляду питання про достатність заявлених підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом поважними, суд зазначає, що приписами спеціальної ст. 287 КАС України визначено десятиденний строк, відлік якого починається із дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Крім того, положення Закону України «Про виконавче провадження» та КАС України не містить положень щодо обов`язковості досудового порядку вирішення спору при оскарженні дій державного виконавця, відтак заявлені підстави пропуску строку звернення до суду не можуть слугувати в якості достатніх підстав для визнання поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Крім того, 17.07.2020 р. набрав чинності Закон №731-ІХ, пунктом 2 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» якого процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-ІХ від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Таким чином, продовжені процесуальні строки спливають протягом періоду з 18.07.2020 по 07.08.2020 року. Тобто, процесуальний строк звернення до суду з даним адміністративним позовом обмежується періодом з 08.05.2020р. (дати коли позивач дізналася про порушення власних прав оскаржуваною бездіяльністю) до 07.08.2020 року.

Натомість з даним позовом позивач звернувся до суду 18.08.2020 року, тобто з пропуском строку звернення до суду встановленого ст. 287 КАС України.

Частиною 1 ст. 123 КАС України, передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

В зазначеній вище ухвалі визначено шляхи усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- доказів зарахування суми судового збору за подання даної позовної заяви до спеціального фонду Державного бюджету України;

- надати інші докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, з урахуванням мотивувальної частини даної ухвали.

Колегія суддів зазначає, що 14.09.2020 р. та 17.09.2020 р. до суду першої інстанції, у встановлений судом строк, надійшли заяви від представника позивача та ГУ ДКСУ у Черкаській області про підтвердження сплати та зарахування судового збору у розмірі 840,80 грн. до спеціального фонду державного бюджету.

Також, від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Аналізуючи наведені положення законодавства та обставини справи, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо повернення позовної заяви, з огляду на таке.

Так, при з`ясуванні питання щодо подачі адміністративного позову в межах строку звернення, суд має встановити день коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

При цьому ст. 287 КАС України, встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів звертає увагу на те, що позивачем на усунення недоліків та виконання ухвали суду першої інстанції про залишення без руху подано заяву про поновлення пропущеного строку, яку мотивовано тим, що виконавче провадження відносно ОСОБА_1 завершено та його матеріали знищені ще у 2015 році, відповідно до Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 за №2274/5.

На підстав вище зазначеного, оскільки матеріали виконавчого провадження знищено, а виконавче провадження завершено, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, щшо предметом позову є визнання дій посадових осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), які полягають у не вчиненні дій направлених на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт (обтяження) на все належне ОСОБА_1 майно - протиправними та зобов`язати здійснити відповідні дії в рамках закритого виконавчого провадження, колегія суддів зазначає, що очікування відповідей від службових осіб органів владних повноважень, є поважною причиною поновлення процесуального строку, що не

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №210/3915/17

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що при постановлянні оскаржуваної ухвали про повернення позовної заяви, судом першої інстанції не було досліджено всіх обставин справи, та порушено норми процесуального права.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

В Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

У Рішенні від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

Таким чином, апеляційний суд вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо повернення позовної заяви.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Отже, суддя суду першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо поверненням позовної заяви у зв`язку з пропуском строку на звернення.

За таких обставин керуючись ст.320 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 205, 241, 242, 243, 250, 251, 271, 272, 287, 308, 311, 312, 320, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволити.

Ухвалу судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль