Справа № 374/316/20
Суддя: Шевченко І. І.
Дата ухвалення: 2020-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 374/316/20
Рішення 2-а/368/19/20

Іменем України

"06" листопада 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Назаренко А.І.

з участю позивачу ОСОБА_1

та представників позивача адвокатів Клапчука Ф.П. та Дороги А.Ю.

представників відповідача 1 Воронова А.А., Морозюка О.О., Короля І.П.

та представника відповідача ІІ Стадника Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій № 321361 та № 321362 та визнання протоколів про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним, -

в с т а н о в и в:

позивач та його представники уточнили та доповнили позов і просять суд визнати дії дільничної виборчої комісії № 321361 2-го виборчого округу щодо внесення змін до протоколів про підрахунок голосів протиправними, визнати протоколи про підрахунок голосів виборчої комісії № 321361 недійсними, визнати дії дільничної виборчої комісії № 321362 2-го виборчого округу щодо внесення змін до протоколів про підрахунок голосів протиправними, визнати протоколи про підрахунок голосів виборчої комісії № 321362 недійсними, зобов`язати дільничну виборчу комісію № 321361 2-го виборчого округу визнати голосування на виборчій дільниці № 321361 2-го виборчого округу недійсними, зобов`язати дільничну виборчу комісію № 321362 2-го виборчого округу визнати голосування на виборчій дільниці № 321362 2-го виборчого округу недійсними, обґрунтовуючи позов наступним.

25.10.2020 року відбулось голосування на виборчих дільницях № 321361, № 321362.

З 25.10.2020 року по 26.10.2020 року відбувався підрахунок голосів з численними порушеннями, а саме: не допускалися спостерігачі до спостерігання, не отримали протоколи на руки. Отже, кандидату було відмовлено у наданні копії протоколу. Голова ТВК постійно втручалась в роботу членів ДВК № 321361, № 321362.

Крім того, 26.10.2020 року вказані протоколи членами ДВК було передано до ТВК.

В результаті ДВК № 321361 без складання письмового акту, або іншого документа надала членам дільничних комісій, які підпорядковані ТВК, вказівку внести зміни до протоколів, а саме: змінити кількість голосів у певних графах протоколу.

В подальшому, після внесення вказаних змін членами ДВК № 321361, № 321362, голова ТВК надала усну вказівку переробити протоколи, а саме: зробити їх попередню версію.

При цьому, знову ж таки, членам ДВК № 321361, № 321362, які підпорядковані ТВК надано вказівку роздрукувати нові протоколи та заповнити їх заново, перепідписати та у такому вигляді подавати до ТВК.

Надання відповідачами копії журналу реєстрації офіційних спостерігачів та представників ЗМІ підтверджує тільки факт зареєстрованих спостерігачів, однак жодним чином не спростовує факту не реєстрації спостерігачів.

Так, дійсно згідно ст. 5 КАС України існує чіткий перелік способів здійснення захисту в суді, один з яких і був обраний позивачем, зокрема ч. 1 ч. 5 КАС України.

Згідно ст. 252 ВК України ДВК може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин: випадків незаконного голосування у кількості, що перевищує 5 відсотків, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.

При цьому, відповідач зазначає, що жодних порушень не було допущено на виборчих дільницях, а тому голосування є дійсним.

Таке твердження не відповідає дійсним обставинам справи, зокрема в тій частині, що: на дільниці № 321361 голосування за місцезнаходженням «Ржищівського геріатричний пансіонат», м. Ржищів, вул. Паркова, 1, де голосування відбувалось за місцем перебування (виїзна скринька) відбувалося масове порушення таємниці голосування, що зафіксовано на відеозаписі, який наданий до суду в якості доказу на флеш-носії. За виїзною скринькою відбулось голосування в кількості 121 осіб, з яких відбулось голосування 89 осіб.

Вказана обставина суперечить п. 11 ст. 249 ВК України, згідно якої виборець особисто в режимі таємного голосування заповнює виборчі бюлетені у порядку встановленому ч. 7, 8 ст. 248 ВК України, користуючись за потреби інформаційними буклетами та інформаційними плакатами організацій партій, та опускає виборчі бюлетені до переносної виборчої скриньки.

Згідно п. 15 ст. 249 ВК України члени виборчої комісії мають право перевіряти факт тимчасової недієздатності виборця, пересуватися самостійно, у порядку встановленому ЦВК, що було порушено на дільниці № 321361.

?протоколи підсумків голосування не видавались кандидатам та їх спостерігачам, що також зафіксовано на відеозаписах наданих до суду;

?кандидат в Київську обласну раду здійснював вплив на виборця, який тримав в руках бюлетень на прямував в кабінку для голосування, чим втрутився в процес голосування, що також зафіксовано на відеозаписі, який надано в якості доказу до суду;

?заступником голови ТВК надано усну вказівку внести уточнення до протоколів підсумків голосування, а в подальшому надано вказівку повторно переробити вказані протоколи. Таким чином, має місце невизначеність алгоритму дій з протоколами після внесення уточнення, а не тільки внесення змін до протоколу підсумків голосування;

?виявлена велика кількість осіб, які фактично не проживають за місцем голосування, однак внесені до Реєстру виборців, що є фальсифікаціями для збільшення кількості осіб, які голосують. При цьому, реєстрація вказаних осіб відбулась без відома власників житлових приміщень.

Вказані порушення зафіксовані на відеозаписах з місця подій, в порядку ст.. 72 КАС України, згідно якої доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

?письмовими, речовими і електронними доказами;

?висновками експертів;

?показаннями свідків.

Таким чином, незважаючи на відсутність скарг, а саме їх неприйняття комісіями під час процесу голосування, в судовому процесі існує можливість встановити дійсні обставини справи, надати оцінку доказам та прийняти справедливе судове рішення за допомогою інструментів, наданих судочинством.

До позовної заяви, в якості додатків подано відеодокази.

Згідно ч. 1 ст. 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Згідно ч. 5 ст. 273 КАС України рішення, дії чи бездіяльність дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій оскаржуються до місцевого загального суду як адміністративного суду за місцезнаходженням відповідної комісії.

Представники відповідача Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу ОСОБА_12, ОСОБА_2 та ОСОБА_13 просять відмовити ОСОБА_1 у задоволення позову в повному обсязі, обґрунтовуючи наступним. Позивач у своїх вимогах просить визнати протоколи про підрахунок голосів недійсними. Відповідач вважає, що позивачем було обрано неправильний спосіб захисту. Відповідно до ч. 2 ст. 63 ВК України, оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України. Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утримуватися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Отже, у разі виявлення офіційним спостерігачем порушень законодавства про вибори, він повинен звернутися в порядку, передбаченому Виборчим Кодексом України, із заявою чи скаргою до виборчої комісії, скласти акт про виявленні порушення для засвідчення факту такого порушення. Тому, у разі наявності обставин на які посилається позивач, офіційний спостерігач зобов`язаний був скласти акт про порушення під час проведення виборів та звернутися з відповідною заявою чи скаргою до виборчої комісії щодо усунення порушень. Відповідач звертає увагу суду, що до нього не надходило жодної заяви чи скарги щодо усунення порушень під час проведення виборів та підрахунку голосів. Таким чином, вказані твердження відповідача не відповідають дійсності, адже відповідно до норм чинного законодавства єдиним доказом, який засвідчує порушення виборчого законодавства є складений акт про виявлені порушення, що підписується офіційним спостерігачем та не менше як двома виборцями, які засвідчують факт такого порушення. На підтвердження допущення офіційних спостерігачів відповідач - 1 додає до Відзиву копію Журналу реєстрації офіційних спостерігачів та представників ЗМІ на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року по виборчій дільниці №321361 м. Ржищів, де зареєстровані всі офіційні представники та представники ЗМІ, які були на виборчій дільниці. Обраний відповідачем спосіб захисту не міститься ні в Кодексі адміністративного судочинства України, ні в Виборчому Кодексі України. Конституційний Суд України у рішенні від 30.01.2003 № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до ч. 6 ст. 37 ВК України, виборча комісія складає акти та протоколи. Акт комісії засвідчує певний факт або певну подію, виявлену і визнану комісією. Протокол комісії встановлює підсумки певних дій, виконаних комісією. Згідно з ч. 3 ст. 37 ВК України, рішення виборчої комісії з розглянутого питання письмово оформляється у формі постанови. Відтак, протокол Дільничної виборчої комісії про встановлення підсумків голосування не є рішенням цієї комісії та не може бути визнаний недійсним. Згідно ст. 252 ВК України, Дільнична виборча комісія може визнати голосувань на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за обставин:

1) випадків незаконного голосування у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів:

2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсоток кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місце виборів;

3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше, ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів. Визначений вказаною статтею перелік є вичерпним і інших підстав для визнання недійсним голосування на ДВК не може бути. При цьому на дільниці № 321361 не було допущено ні одного з вказаних порушень, про що також не заявлялось позивачем у позовній заяві, а тому відсутні підстави визнавати недійсним голосування. Разом з тим, якщо розглянути вимоги та заяви позивача, наведені ним у позові, порушення виборчого процесу, допущені Дільничною виборчою комісією, полягають у неправильному складенні протоколу про підрахунок голосів на виборчій дільниці. Згідно п.2 ч.5 ст. 254 ВК України, за результатами розгляду документів дільничної виборчої комісії та скарг про порушення вимог цього Кодексу під час проведення голосування та підрахунку голосів на виборчій дільниці, територіальна виборча комісія може прийняти рішення зобов`язати дільничну виборчу комісію виправити виявлені недоліки шляхом складання протоколу з позначкою «Уточнений». Згідно ч.7 ст. 254 ВК України, у разі виявлення у протоколі дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці виправлень, помилок, неточностей, які можливо усунути без повторного підрахунку голосів, територіальна виборча комісія своїм рішенням може зобов`язати дільничну виборчу комісію виправити виявлені недоліки шляхом складання протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з позначкою «Уточнений» відповідно до пункту 2 частини п`ятої цієї статті (якщо зміст таких виправлень, помилок та неточностей неможливо з`ясувати та усунути без складання протоколу з позначкою «Уточнений» дільничною виборчою комісією), про що зазначається у протоколі засідання територіальної виборчої комісії. Протягом часу розгляду цього питання дільничною виборчою комісією подані до територіальної виборчої комісії примірники, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог щодо Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу.

Представник відповідача Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу ОСОБА_9 просить відмовити ОСОБА_1 у задоволення позову в повному обсязі, оскільки позивачем не надано будь - яких належних доказів порушень виборчого процесу щодо даної виборчої комісії.

Суд, вислухавши позивача, його представників, представників відповідачів, свідків та вивчивши письмові та електроні докази, приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішеннями, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, окрім іншого, шляхом визнання протиправними та скасування індивідуального акта чи його положень.

Приписами ст. 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 273 КАС України, позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Частиною 2 статті 273 КАС України передбачено, що виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити дії чи бездіяльність суб`єктів, визначених частиною першою цієї статті, якщо ці дії чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Вимогами ч. 5 ст. 273 КАС України визначено, що рішення, дії чи бездіяльність дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій оскаржуються до місцевого загального суду як адміністративного суду за місцезнаходженням відповідної комісії.

Згідно з вимогами ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Вимогами ст.73 КАС України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Приписами ст. 38 Конституції України громадянам гарантовано право брати участь в управлінні державними справами, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Пунктом 20 частин 1 статті 92 Конституції України визначено, що організація і порядок проведення виборів і референдумів визначається виключно законами України.

Статтею 3 ВК України встановлено, що відповідно до Конституції України в Україні, зокрема, проводяться місцеві вибори.

Постановою Верховної Ради України від 15 липня 2020 № 795-IX «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю 25 жовтня 2020 року.

Постановою Центральної виборчої комісії від 08 серпня 2020 № 160 "Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад; територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року" призначено на неділю 25 жовтня 2020 року, перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів.

Згідно з пунктом 20 частини першої статті 92 Конституції України організація і порядок проведення виборів і референдумів визначаються виключно законами України.

Виборчий Кодекс України визначає гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Виборчого кодексу України суб`єктом виборчого процесу відповідних виборів є: 1) виборець, який має право голосу на відповідних виборах; 2) виборча комісія, уповноважена здійснювати підготовку і проведення відповідних виборів; 3) партія (організація партії), яка висунула кандидатів на відповідних виборах; 4) кандидат, зареєстрований для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом; 5) офіційний спостерігач від кандидата чи партії (організації партії) - суб`єкта відповідного виборчого процесу або від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 32 Виборчого кодексу України в Україні утворюються і діють передбачені цим Кодексом виборчі комісії як незалежні органи адміністрування виборчих процесів, які відповідно до своїх повноважень забезпечують здійснення визначених Конституцією України та цим Кодексом основних принципів виборчого права, засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України, підготовку та проведення виборів.

Відповідно до ч.1 ст. 33 Виборчого кодексу України - виборчі комісії є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів і забезпечувати реалізацію виборчих прав громадян України, додержання та однакове застосування виборчого законодавства.

Згідно з ч. 4 ст. 33 Виборчого кодексу України визначено, що територіальні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення місцевих виборів. Територіальні виборчі комісії є комісіями вищого рівня щодо всіх дільничних виборчих комісій з відповідних місцевих виборів.

Відповідно до ч.1 ст. 64 Виборчого кодексу України суб`єкт виборчого процесу може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, до суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з ч.1 ст. 196 Виборчого кодексу України виборчий процес місцевих виборів включає такі етапи:

1) утворення виборчих округів;

2) утворення дільничних виборчих комісій;

3) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення;

4) висування та реєстрація кандидатів;

5) проведення передвиборної агітації;

6) голосування у день виборів;

7) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків голосування і результатів місцевих виборів.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 Виборчого кодексу України з моменту закінчення голосування територіальна виборча комісія розпочинає безперервне засідання, яке продовжується безперервно до встановлення підсумків голосування та результатів відповідних місцевих виборів у виборчому окрузі. На цей час члени територіальної виборчої комісії не можуть залучатися до виконання інших функцій, крім участі в засіданні виборчої комісії.

Статтею 248 ВК передбачена організація і порядок голосування, а саме: голосування проводиться в день голосування з 8 години до 20 години без перерви; організація проведення голосування та підтримання у приміщенні для голосування належного порядку, забезпечення таємності волевиявлення виборців під час голосування покладаються на дільничну виборчу комісію. У разі вчинення правопорушень, за які законом встановлена відповідальність, голова або заступник голови дільничної виборчої комісії має право запросити у приміщення для голосування поліцейського, який повинен вжити до порушника передбачених законом заходів та залишити приміщення для голосування. Перебування поліцейських у приміщенні для голосування в інших випадках забороняється.

Ч.ч. 4, 5 цієї ж статі вказано, що виборець може перебувати у приміщенні для голосування лише протягом часу, необхідного для голосування та виборчий бюлетень заповнюється виборцем особисто в кабіні для таємного голосування. Під час заповнення виборчого бюлетеня забороняється присутність інших осіб, здійснення фото- та відеофіксації у будь-який спосіб. Виборець, який внаслідок фізичних вад не може самостійно заповнити виборчий бюлетень, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії скористатися допомогою іншого виборця, крім члена виборчої комісії, кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреної особи кандидата, уповноваженої особи організації партії, офіційного спостерігача.

Статтею 249 ВК передбачено порядок організації голосування виборців за місцем перебування.

Зокрема, ч. 1.: виборцю, який внесений до списку виборців на виборчій дільниці, але внаслідок порушення здоров`я (у зв`язку з інвалідністю, тимчасовим розладом здоров`я, віком) не здатний пересуватися самостійно, дільнична виборча комісія надає можливість голосувати за місцем перебування цього виборця.

Ч. 2. Для організації голосування виборців, не здатних пересуватися самостійно, за їх місцем перебування дільнична виборча комісія в останній день перед днем голосування на своєму засіданні виготовляє витяг із списку виборців за формою, встановленою Центральною виборчою комісією.

Такий витяг невідкладно після його складання надається для загального ознайомлення у приміщенні дільничної виборчої комісії.

Ч. 3. До витягу із списку виборців включаються:

1) без рішення комісії - виборець, постійно не здатний пересуватися самостійно, стосовно якого у списку виборців зазначена відповідна відмітка, якщо такий виборець до 12 години останньої суботи перед днем голосування письмово або особисто не повідомив відповідну дільничну виборчу комісію про бажання проголосувати у приміщенні для голосування;

2) за рішенням дільничної виборчої комісії - виборець, який тимчасово не здатний пересуватися самостійно, на підставі його заяви та довідки медичної установи про стан його здоров`я.

4. При включенні виборця до витягу із списку виборців для голосування за місцем перебування у списку виборців на виборчій дільниці у графі "підпис виборця" секретар дільничної виборчої комісії робить запис "голосує за місцем перебування".

Ч. 5. Виборець, який тимчасово не здатний пересуватися самостійно, поштою або через інших осіб подає власноручно написану заяву з проханням забезпечити йому голосування за місцем його перебування із зазначенням місця перебування виборця. Така заява разом з довідкою медичної установи про стан здоров`я виборця має бути подана до дільничної виборчої комісії не пізніше 20 години останньої п`ятниці перед днем голосування.

Ч. 6. Заява, передбачена частиною п`ятою цієї статті, є зобов`язанням виборця забезпечити умови для дотримання вимог щодо порядку голосування, передбачених цим Кодексом.

Ч. 7. На спеціальних виборчих дільницях, утворених у стаціонарних закладах охорони здоров`я, голосування за місцем перебування виборця проводиться на підставі власноручно написаної заяви виборця з проханням забезпечити голосування за місцем його перебування у зв`язку з необхідністю дотримання постільного режиму.

Ч. 10. Голосування виборців за місцем їх перебування організовується з таким розрахунком, щоб члени дільничної виборчої комісії, які організовують таке голосування, повернулися до приміщення для голосування не пізніш як за годину до закінчення голосування.

Ч. 11. Голова дільничної виборчої комісії оголошує про те, що члени дільничної виборчої комісії відбувають для організації голосування виборців за місцем їх перебування. Голова дільничної виборчої комісії видає визначеним членам виборчої комісії витяг із списку виборців, складений відповідно до частини другої цієї статті. Одночасно членам комісії видаються по одному примірнику інформаційних буклетів та інформаційних плакатів кожної організації партії для відповідного багатомандатного виборчого округу та опломбовану або опечатану переносну виборчу скриньку, в яку при цьому вкидається контрольний лист. У контрольному листі зазначаються номер виборчої скриньки, час виходу (година та хвилини) членів виборчої комісії для проведення голосування виборців за місцем їх перебування, кількість отриманих виборчих бюлетенів окремо щодо кожного виду місцевих виборів, прізвища членів дільничної виборчої комісії, яким видані виборчі бюлетені. Контрольний лист підписується присутніми членами виборчої комісії, підписи яких скріплюються печаткою виборчої комісії, та, за бажанням, кандидатами у депутати, кандидатами на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреними особами кандидатів, уповноваженими особами організацій партій, офіційними спостерігачами.

Ч. 12 Під час проведення голосування виборців за місцем їх перебування мають право бути присутні кандидати у депутати, кандидати на посаду сільського, селищного, міського голови, довірені особи кандидатів, уповноважені особи організацій партії, офіційні спостерігачі.

Статтею 250 ВК передбачено порядок підрахунку голосів на виборчій дільниці.

Так, ч. 1 цієї ж статті вказує, що підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.

Ч. 2 вказує, що підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці проводиться дільничною виборчою комісією в такій послідовності:

1) підрахунок голосів на виборах Президента України, виборах народних депутатів України або на всеукраїнському референдумі (в разі одночасного проведення місцевих виборів із виборами Президента України, виборами народних депутатів України або всеукраїнським референдумом);

2) підрахунок голосів на виборах депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної ради;

3) підрахунок голосів на виборах депутатів районної ради;

4) підрахунок голосів на виборах міського голови;

5) підрахунок голосів на виборах депутатів міської ради;

6) підрахунок голосів на виборах міського голови міста, яке входить до складу іншого міста згідно з адміністративно-територіальним устроєм;

7) підрахунок голосів на виборах депутатів районної у місті ради, міської ради міста, яке входить до складу іншого міста згідно з адміністративно-територіальним устроєм;

8) підрахунок голосів на виборах сільського, селищного голови;

9) підрахунок голосів на виборах депутатів сільської, селищної ради.

Підрахунок голосів виборців з кожних місцевих виборів завершується складанням протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів в порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу.

Під час підрахунку голосів виборців з кожних місцевих виборів бюлетені з тих місцевих виборів, підрахунок голосів виборців з яких ще не проводився, складаються у виборчі скриньки, які постійно перебувають у полі зору членів дільничної виборчої комісії.

Пакети з протоколами та іншою виборчою документацією з виборів, підрахунок щодо яких вже завершено, до закінчення засідання дільничної виборчої комісії зберігаються у приміщенні, де відбувається засідання, у полі зору членів дільничної виборчої комісії та осіб, присутніх на засіданні комісії. Пакети з виборчою документацією транспортуються в порядку, встановленому статтею 253 цього Кодексу, до територіальної виборчої комісії, яка встановлює підсумки голосування, а у випадках, передбачених цим Кодексом, - до територіальної виборчої комісії, що встановлює результати виборів, відразу після завершення підрахунку голосів виборців та складання відповідних протоколів з усіх місцевих виборів, які організовувалися відповідною дільничною виборчою комісією.

Так статтею 252 ВК передбачено обставини визнання дільничною виборчою комісією голосування на виборчій дільниці недійсним.

Так ч. 1 цієї статті вказує, що дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:

1) випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.

Ці підстави визнання голосування недійсним є виключними і не підлягають розширенню. Відповідно до ч. 2 ст. 252 ВК України, у разі виявлення цих обставин у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії.

Аналогічні норми містяться у Постанові ЦВК від 15.10.2020 року № 386 «Про Порядок підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та складання протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів, порядок повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці».

Позивач ОСОБА_1 є кандидатом у депутати в багатомандатний виборчий округ № 3 з виборів депутатів, що підтверджується копією посвідчення № 270 від 28.09.2020 р. (т. 1 а.с. 3).

Позивач оскаржує дії Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу та Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу та просить визнати протоколи про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним в цих округах, обґрунтовуючи ненаданням протоколів, як первісних так і уточнених, та діями комісії під час проведення голосування у Ржищівському геріатричному пансіонаті.

Як на підтвердження порушень під час проведення голосування у Ржищівському геріатричному пансіонаті позивачем надано відео фіксація (т. 1 а.с. 86), який було переглянуто в судовому засіданні.

Так під час його перегляду було встановлено, що в дійсності у Ржищівському геріатричному пансіонаті відбувалися вибори 25.10.2020 р., оскільки у руках мешканців пансіонату знаходилися бюлетні, деякі з них їх вивчали, а деякі з них у кабінці для голосування робили свій вибір.

Так частиною 3 ст. 66 ВК України встановлено, що скарга щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, встановлення підсумків голосування та/або під час транспортування виборчих документів, може бути подана до виборчої комісії не пізніше наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, але не пізніше часу прийняття відповідною виборчою комісією виборчих документів такої виборчої комісії відповідно до цього Кодексу.

Статтею 67 ВК України встановлено вимоги до змісту і форми скарги. Так, скарга до виборчої комісії подається у письмовій формі і повинна містити:

1) назву виборчої комісії, до якої вона подається;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) суб`єкта звернення зі скаргою, його місце проживання чи офіційну контактну адресу (юридичну або поштову адресу), а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, якщо такі є;

3) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) суб`єкта оскарження, його місце проживання чи офіційну контактну адресу (юридичну або поштову адресу), а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, якщо такі відомі суб`єкту звернення;

4) суть порушеного питання;

5) виклад обставин і зазначення доказів, якими суб`єкт звернення зі скаргою обґрунтовує свої вимоги;

6) чітко сформульовані вимоги із зазначенням суті рішення, ухвалення якого вимагається від суб`єкта розгляду скарги;

7) перелік документів і матеріалів, що додаються;

8) підпис суб`єкта звернення зі скаргою чи особи, яка уповноважена представляти відповідного суб`єкта, із зазначенням дати підписання.

У скарзі можуть бути зазначені заінтересовані особи, яких суб`єкт звернення зі скаргою вважає за потрібне залучити до розгляду скарги. У скарзі зазначається статус суб`єкта звернення зі скаргою у виборчому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 ВК України, у виборчому процесі можуть брати участь офіційні спостерігачі від організацій партій, які висунули виборчі списки, кандидатів у депутати в багатомандатних виборчих округах, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови. Відповідно до ч. 1 ст. 239 ВК України, у виборчому процесі можуть брати участь офіційні спостерігачі від організацій партій, які висунули виборчі списки, кандидатів у депутати в багатомандатних виборчих округах, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.

Положеннями ч. 7 ст. 239 ВК України передбачено, що офіційний спостерігач від організації партії, кандидата має право:

1) бути присутнім з дотриманням вимог цього Кодексу на засіданнях територіальної та дільничних виборчих комісій відповідного виборчого округу;

2) бути присутнім на зустрічах кандидатів, представників, уповноважених осіб організацій партій з виборцями, на передвиборних зборах, мітингах;

3) перебувати на виборчих дільницях під час голосування, спостерігати з будь-якої відстані за діями членів виборчої комісії, у тому числі під час видачі виборчих бюлетенів виборцям і підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та встановлення підсумків голосування, не перешкоджаючи членам виборчої комісії фізично;

4) здійснювати фото-, відеозйомку та аудіозапис, не порушуючи при цьому таємниці голосування виборців;

5) бути присутнім під час голосування виборців за місцем їх перебування;

6) звертатися у порядку, встановленому цим Кодексом, із заявою чи скаргою до виборчих комісій у межах відповідного виборчого округу щодо усунення порушень цього Кодексу в разі їх виявлення;

7) скласти акт про виявлення порушення цього Кодексу, що підписується ним та не менш як двома виборцями, які засвідчують факт такого порушення, із зазначенням їхніх прізвищ, імен, по батькові, місця проживання та адреси житла, та подати його до відповідної виборчої комісії чи до суду;

8) вживати необхідних заходів у межах законодавства щодо припинення протиправних дій під час голосування та підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці;

9) отримувати копії протоколів та інших документів у випадках, передбачених цим Кодексом;

10) реалізовувати інші права, передбачені цим Кодексом для офіційних спостерігачів.

Будь - яких скарг позивачем до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу з приводу голосування у Ржищівському геріатричному пансіонаті, яке відбулося 25.10.2020 р. не надійшло, що підтверджено в судовому засіданні як самим позивачем, так представником відповідача в особі голови Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу ОСОБА_12, так і свідками ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які були допитані в судовому засіданні.

Також враховуючи пояснення голови ДВК про те, що певні виборці за станом здоров`я потребували допомоги сторонніх осіб під час голосування, за відома членів ДВК користувалися такою допомогою, суд не вважає вказане порушення істотним. Крім того, твердження сторони позивача про те, що така допомога надавалася особам без видимих вад, суд також оцінює критично, оскільки вказаний висновок може надаватися лише уповноваженою комісією медиків.

Крім того, доказів вчинення дій які могли впливати на вільне волевиявлення виборця суду не надано. Вказане підтверджується також і тим, що виборці, які перебували у кабінці (до яких зайшли), яким допомагали, вважаючи своє право порушеним, як самостійний суб`єкт виборчого процесу могли звернутися до виборчої комісії чи до суду зі скаргою на відповідні дії. Разом з тим доказів такого оскарження до суду не надходило.

Суд зауважує, що виборче законодавство не містить поняття «систематичне чи одноразове грубе порушення виборчою комісією Конституції чи законів України», отже, це поняття має оціночний характер.

Водночас ЦВК у своїх роз`ясненнях зазначає, що ознакою грубого порушення є заподіяння істотних для суб`єктів виборчого процесу порушень гарантованих конституційних виборчих прав, що створюють суттєві перешкоди для участі у виборчому процесі в цілому чи ставлять під сумнів легітимність окремих стадій виборчого процесу.

Грубими мають визнаватися такі дії чи бездіяльність комісії, які посягають на принцип виборчих прав, унеможливлюють проведення виборів, ставлять під сумнів легітимність виборчого процесу, є явно відвертими, тощо.

Підстави визнання голосування недійсним є виключними і не підлягають розширенню. Відповідно до ч. 2 ст. 252 ВК України, у разі виявлення цих обставин у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії.

Що стосується показань свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які були допитані в судовому засіданні, встановлено, що в них були скарги до виборчих комісій, які ними були указані усно, то вони були враховані і порушення були усунуті, а будь - яких письмових скарг ними не були надані комісії. Що стосується їхніх підозр, то суд прийняти їх до уваги не може, оскільки вони ніякими належними та допустимими доказами не підтверджені.

Суд не може прийняти у якості належного та допустимого доказу порушення норм Виборчого Кодексу України Витяг з ЄРДР № 0000090 від 25.10.2020 року, відповідно до якого 25-27 жовтня 2020 року до ЧЧ відділення поліції № 1 (з обслуговуванням м. Ржищів та Кагарлицького району) Обухівського ВП ГУ НП в Київській області надійшли звернення по факту порушень на виборчих дільницях в межах Ржищівської ОТГ с. Великі Пріцьки та с. Кузьминці, оскільки внесення відомостей до ЄРДР є обов`язком органу досудового розслідування, а належним доказом існування даного факту є обвинувальний вирок у кримінальному провадженні, який набрав законної сили.

Крім того, витяг з ЄРДР № 0000090 від 25.10 2020 року, не містить жодних відомостей про Дільничні виборчі комісії № 321361 та № 321362, а тому не може бути доказом порушення виборчого законодавства на виборчих дільницях № 321361 та № 321362.

Що стосується документів наданих на запит суду, а саме: протоколи дільничних виборчих комісій № 321361 другого виборчого округу та № 321362 другого виборчого округу, які були оглянуті під час судового засідання, як з відміткою «уточнений», так і без відмітки, ніяких відмінностей не мають.

Що стосується копій протоколів дільничних виборчих комісій наданих позивачем під час судового засідання, то достовірність даних у них суд перевірити не має можливостей, так як ні позивачем, ні його представниками не вказано, які саме дані не відповідають дійсності.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що вона була головою Ржищівського ТВК. Протоколи дільничних виборчих комісій № 321361 другого виборчого округу та № 321362 другого виборчого округу були прийняті, про що було занесено у їхній протокол, а потім були виявлені неточності, про що також було зазначено у їхній протокол, так чином другий екземпляр був повернутий, з винесенням нею постанови № 26 для внесення уточнень у протоколи. Такі уточнені були зроблені майже у всіх виборчих дільницях. При цьому дані не були змінені, а лише уточнено по п.п. 13 та 14.

Свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , пояснили, що вони перебували на дільничній виборчій комісії № 321362 другого виборчого округу в якості спостерігачів і жодних порушень виборчого законодавства на даній дільниці не було, що свідчить відсутність письмових скарг, а які були усні, то їх враховували та виправляли.

Свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_11 пояснили, що вони перебували на дільничній виборчій комісії № 321361 другого виборчого округу і ніяких порушень на даній дільниці не було, що свідчить відсутність письмових скарг, а які були усні, то їх враховували та виправляли.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона була членом дільничної виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, а також членом виїзної комісії, під час виїзду ніяких порушень нею не було зафіксовано, а також ж ніяких актів від спостерігачів чи кандидатів до неї не надходило.

Вимогами ч. 1 ст. 252 Виборчого Кодексу України встановлено чіткий перелік підстав за яких дільнична виборча комісія може визнати недійсним голосування на виборчій дільниці внаслідок порушень вимог ВК України, внаслідок яких неможливо встановити результат виборів на дільниці, однак позивачем таких порушень, чи будь-яких інших, не наведено та не надано суду жодних доказів на підтвердження обставин, зазначених у позові. Також, позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження виявлення порушень, за яких дільнична комісія мала право визнати голосування на виборчій дільниці недійсним.

Згідно з ч.1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Належними доказами по вказаній справі, у відповідності до вимог ч. 9 ст. 254 Виборчого кодексу України, є заяви, скарги, підтверджені відповідно оформленими актами, складеними кандидатами у депутати, кандидатами на посаду сільського, селищного, міського голови, їх довіреними особами, уповноваженими особами організацій партій, офіційними спостерігачами, виборцями, про порушення вимог цього Кодексу під час проведення голосування та/або підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці

Тобто законодавець чітко визначив, якими саме доказами підтверджується інформація, повідомлена в заявах, скаргах та осіб, які мають право складати відповідні документи (акти).

Також, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 9 ст. 254 Виборчого кодексу України заяви або скарги з приводу порушень Виборчого кодексу України подаються під час проведення голосування та/або підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці.

Позивач не надав суду належних, допустимих та достатніх доказів на обґрунтування позовних вимог, а його твердження про порушення ВК України, що свідчило про неможливість встановлення результатів виборів, не підтверджуються жодними доказами, оскільки на підтвердження зазначеного позивач не конкретизував, які саме грубі порушення вимог діючого законодавства про вибори було допущено на дільницях № 321361 та № 311362.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

З цих підстав, виходячи із меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Розподіл судових витрат належить провести за правилами ст. ст. 139, 143, ч. 9 ст. 273 КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимоги немайнового характеру, а отже, ставка судового збору за подання даного позову становить 3363 грн. 20 коп.

При зверненні до суду позивач судового збору не сплатив.

Частиною 9 ст.273 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до абз.2 ч.4 ст.15 Закону України "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що з позивача підлягає стягненню в дохід Державного бюджету України судовий збір у розмірі 3363,20 грн.

Враховуючи викладене, керуючись КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій № 321361 та № 321362 та визнання протоколів про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) в дохід Державного бюджету України через Державну судову адміністрацію України (, адреса: м. Київ, вул. Липська, 18/5, реквізити рахунку: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 6001, код класифікації доходів бюджету: 22030106) суму судового збору у розмірі 3363 (три тисячі триста шістдесят три) грн.. 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 278 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Кагарлицький районний суд Київської області суд протягом двох днів з дня його проголошення (підписання).

Рішення складено 06.11.2020 р. о 09 год. 00 хв.

Суддя І.І. Шевченко