Справа № 824/1555/19-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 р. м. Чернівці Справа № 824/1555/19-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області, про визнання протиправним, скасування наказів, поновлення на службі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач), звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління національної поліції в Чернівецькій області № 395 від 12.07.2018 року "Про покарання" та наказ № 121 о/с від 31.07.2018 року "По особовому складу", на підставі якого позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію";

- поновити ОСОБА_1 , на службі на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення ГУНП в Чернівецькій області;

- стягнути з Головного управління національної поліції в Чернівецькій області на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу на службі з моменту звільнення до дня фактичного поновлення на службі;

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 12.07.2018 року згідно п. 1 наказу № 395 від 12.07.2018 року Про покарання відповідачем його звільнено зі служби в поліції за порушення службової дисципліни. На підставі наказу відповідача №121 о/с від 31.07.2018 року По особовому складу відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про національну поліцію за (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) звільнено з 31.07.2018 року. Вважає оскаржувані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на наступне.

Зауважив, що за час проходження служби в поліції до дисциплінарної відповідальності не притягувався, жодних протиправних дій не вчиняв, що свідчить про належне виконання службових обов`язків. На його думку, відсутні підстави для звільнення зі служби в поліції.

Крім того, зазначав про те, що факт керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння під його керуванням, який встановлено дисципліною комісією, спростовуються постановою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 20.07.2018 року, яка набрала законної сили. Відповідно до цього рішення, провадження в справі про адміністративне правопорушення передбачене ст. 130 ч. 1 КУпАП щодо позивача закрито в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Посилаючись на норми КАС України звертав увагу суду на те, що відсутність рішення прийнятого компетентними органами про встановлення обставин та притягнення до відповідальності щодо перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння та наявність судового рішення яким встановлено, що в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, спростовують висновки викладені в оскаржуваних наказах та доводять їх протиправність.

24.12.2019 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, відповідно до якого відповідач зазначив, що позовні вимоги необґрунтованими, а тому просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Зокрема, висновком службового розслідування від 12.07.2018 року встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, в зв`язку з чим накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з органів поліції.

На думку відповідача, допущений позивачем проступок є грубим порушенням Правил дорожнього руху та службової дисципліни, правил етичної поведінки поліцейських. Сутність вчиненого порушення та його тяжкість, враховано під час притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача. Відтак, вчинений проступок має дискредитуючий характер і не сумісний з подальшим проходженням служби в поліції позивача.

Відповідач також заперечив із приводу посилань позивача на постанову Шевченківського районного суду міста Чернівці від 20.07.2018 року, оскільки дане рішення було прийнято та набрало чинності вже після проведення службового розслідування та прийняття оскаржуваних наказів, отже не могло бути враховано комісією при проведенні службового розслідування, а також керівником при прийнятті рішення за його результатом.

Крім того зауважив, що рішення суду на яке посилається позивач, не може сприйматися, як абсолютний доказ відсутності його вини у вчинені дисциплінарного проступку, оскільки констатує лише відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення, порядок доказування якого є відмінним від дисциплінарного.

Відповідачем наголошувалось на тому, що факт перебування за кермом в стані алкогольного сп`яніння саме позивача є повністю доведеним, а тому оскаржуване рішення є правомірним.

16.04.2019 року рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду, адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області задоволено повністю. Визнано протиправним і скасовано наказ Головного управління національної поліції в Чернівецькій області № 395 від 12.07.2018 року "Про покарання" та наказ № 121 о/с від 31.07.2018 року "По особовому складу", за якими позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію". Поновлено ОСОБА_1 на службі - на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення ГУНП в Чернівецькій області.

25.07.2019 року постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області задоволено частково. Рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 квітня 2019 року змінено в частині стягнення на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

29.11.2019 року постановою Верховного суду касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області задоволено. Рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 квітня 2019 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 липня 2019 року скасовано, справу №824/832/18-а направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

За результатами автоматизованого розподілу документообігу справу передано на розгляд головуючому судді ОСОБА_2 .

З урахуванням заявлених вимог та заперечень, пояснень представників сторін, судом з метою з`ясування обставин справи було зобов`язано сторони надати письмові докази на підтвердження, або спростування позовних вимог, заперечень.

Оскільки сторонами на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, заперечення не було надано належні письмові докази, що вказувало на їх недостатність для встановлення обставин справи, суд неодноразово відповідно до вимог ч. 4 ст. 9 КАС України зобов`язував сторони ухвалою суду надати суду письмові докази в обґрунтування заявлених вимог, заперечень, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався, оголошувалась перерва.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 77 КАС України визначено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

У судовому засіданні позивач, представник позивача позов підтримали повністю, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, наданих письмових пояснень, просив суд задовольнити позовні вимоги, розглядати у порядку письмового провадження.

Представник відповідача заперечував проти позову, надав пояснення суду по суті спору, а також клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, у разі неявки відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

У частині 9 статті 205 КАС України зазначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. 205 КАС України, суд вважає, що немає перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , згідно наказу УМВС України в Чернівецький області від 03.05.2013 року № 153 о/с прийнятий на службу в органи внутрішніх справ на посаду помічника оперуповноваженого сектору карного розшуку Шевченківського районного відділу УМВС. (т. 1 а.с.52-53, 60).

ОСОБА_1 при вступу на службу в Національну поліцію України прийняв присягу наступного змісту: ОСОБА_3 , усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки. (т. 2 а. с. 206).

На підставі наказу ГУНП в Чернівецький області №39 о/с від 07.11.2015 року позивача прийнято на службу в поліцію. (т. 1 а.с.61)

Відповідно до наказу №31 о/с від 24.02.2017 року позивача призначено на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького відділу ГУНП в Чернівецький області. (т. 1 а. с.62,т.2. а. с. 207).

Згідно п 1 функціональних обов`язків оперуповноваженого СКП Садгірського ВП ЧВП ГНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 оперуповноважений зобов`язаний в службовій діяльності і неухильно дотримуватися та виконувати вимоги наказів, вказівок МВС України, ГУНП в Чернівецькій області, Садгірського ВП, які регламентують діяльність служби та НП в цілому. (т. 2 а. с. 208).

09.07.2018 року інспектором роти № 1 БУ ПП в Чернівецькій області молодшим лейтенантом поліції Сливка Г.А. складено протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 076002 про те, що громадянин ОСОБА_1 09.07.2018 року о 02 год. 10 хвилин в місті Чернівці, площа Театральна, керуючи т. з. GELLI д. н. НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився за згодою водія в ЧОНД. Свідки чи потерпілі не залучалися. ОСОБА_1 роз`яснено його права та обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП. ОСОБА_1 підписав протокол.(т.2 а.с. 82,129).

09.07.2018 року інспектором роти № 1 БУ ПП в Чернівецькій області молодшим лейтенантом поліції Сливка Г.А. складено Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серія БР № 004166, про те, що громадянин ОСОБА_1 09.07.2018 року о 02 год. 10 хвилин в місті Чернівці, площа Театральна, керуючи т. з. GELLI д. н. НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП. Прийнято рішення: застосовано до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425,00 грн. ОСОБА_1 підписав та отримав постанову. (т.1а. с. 112, т. 2 а. с. 130)

09.07.2018 року інспектором роти № 1 БУ ПП в Чернівецькій області молодшим лейтенантом поліції Сливка Г.А. складено протокол АА № 121777 про адміністративне правопорушення за ст. 261 КУпАП про те, що громадянин ОСОБА_1 09.07.2018 року о 02 год. 13 хвилин вчинив правопорушення передбачене ч. 2 ст. 122, ОСОБА_1 , роз`яснено його права та обов`язки, передбачені ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП. ОСОБА_1 , підписав протокол. (т.1 а.с.113-114, т.2 а.с. 83, 131-132).

Згідно акту № 1414 медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції складеного 09.07.2018 року о 02 год. 55 хв. лікарем КМУ «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» Кокоячук Р.З. на підставі направлення інспектором роти № 1 БУ ПП в Чернівецькій області молодшим лейтенантом поліції Сливка Г.А. було проведено медичний огляд ОСОБА_1 . Вказане обстеження було проведено з використанням технічного засобу Alcotest 6820 для визначення наявності та вимірювання вмісту етилового спирту у видихуваному повітрі. Дослідженням акта встановлено, що результаті обстеження у пункті 17 зазначено запах алкоголю з рота - різкий. Результат обстеження позитивний (0,93%0). Результат через 20 хвилин позитивний (0,87%0). В графі 19 зазначено "Висновок та діагноз за результатами огляду "Стан сп`яніння внаслідок вживання алкоголю". Заключний діагноз «гостра алкогольна інтоксикація».(т.2 а. с. 102).

В матеріалах справи міститься Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 09.07.2018 року лікаря КМУ «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» Кокоячук Р.З. про те, що гр. ОСОБА_1 , перебував у стані алкогольного сп`яніння. Із змісту вказаного висновку видно, що огляд ОСОБА_1 проведено згідно інспектором роти № 1 БУ ПП в Чернівецькій області молодшим лейтенантом поліції Сливка Г.А. вказаний висновок складено за участі уповноваженої особи та гр. ОСОБА_1 ознайомився з результатами огляду. (т.1 а. с. 118, т. 2 а. с. 84, 135).

09.07.2018 року посадовими особами відповідача складено інформаційну довідку про правопорушення (подію) №2573/123/12/01-20-2018, зі змісту якої видно, що 09.07.2018 року о 02 год. 10 хв., мобільною групою у складі поліцейських відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області та УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ, за порушення Правил дорожнього руху було зупинено автомобіль Gelli, д. н. з. НОМЕР_2 , під керуванням оперуповноваженого СКП Садгірського відділення поліції Чернівецького ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Під час спілкування, з ротової порожнини ОСОБА_1 , був відчутний різкий запах алкоголю, у зв`язку із чим йому було запропоновано пройти обстеження на предмет перебування у стані сп`яніння. За результатами проведеного огляду у ОСОБА_1 встановлено стан сп`яніння внаслідок вживання алкоголю. Відносно ОСОБА_1 поліцейськими УПП складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП та винесено постанову за ч. 2 ст. 122 КУпАП. (т. 1 а.с.107-108, т. 2 а. с. 125-126)

На підставі вищевикладеного, посадовими особами відповідача винесено наказ Про призначення та проведення службового розслідування від 09.07.2018 року № 614. (т. 1 а. с. 105-106, т. 2 а. с. 123-124).

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 12.07.2018 року, який підписано, членами комісії ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та затверджено Начальником ГУ НП в Чернівецькій області.

Із змісту висновку службового розслідування видно, що 09.07.2018 року о 02 год. 10 хв. мобільною групою у складі поліцейських відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області та УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ, за порушення Правил дорожнього руху зупинено автомобіль Gelli, д. н. з, НОМЕР_2 , водій якого, здійснюючи поворот з вул. С. Бандери на пл. Театральну м. Чернівці, не ввімкнув покажчик повороту. Наблизившись до зупиненого автомобіля, поліцейські УПП побачили, як водій транспортного засобу, відкривши двері салону та вийшовши з нього, намагався втекти з місця події, а пасажирка даного транспортного засобу намагалась пересісти з місця пасажира на місце водія. З метою затримання особи, яка намагалась втекти з місця події поліцейські, керуючись ст. 45 Закону України Про Національну поліцію, застосували спеціальний засіб кайданки. Затриманим виявився оперуповноважений сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 , освіта вища юридична, в органах внутрішніх справ з 03.05.2013р. по 06.11.2015р., в Національній поліції України з 07.11.2015р., на посаді з 24.02.2017р. За період служби заохочувався 6 разів, до дисциплінарної відповідальності не притягувався, відносно якого поліцейськими УПП було складено протокол про адміністративне затримання (АА№121777) та повідомлений Центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Під час з`ясування обставин по суті справи, та спілкування з ОСОБА_1 , з ротової порожнини останнього був відчутний різкий запах алкоголю, а тому ОСОБА_1 на місці події запропоновано пройти обстеження за допомогою алкотестору Драгер, на що останній погодився.

За результатами обстеження, у видихаємому ОСОБА_1 повітрі була виявлена концентрація алкоголю 0,98 проміле. Однак, ОСОБА_1 із результатами обстеження, проведеного поліцейськими не погодився, а тому йому було запропоновано проїхати до Чернівецького обласного наркологічного диспансеру для проходження медичного огляду на стан сп`яніння, на що останній погодився.

У ході медичного обстеження ОСОБА_1 , проведеного в ЧОНД за допомогою алкотестору Драгер та у присутності адвоката ОСОБА_1 - ОСОБА_8 , у видихаємому ним повітрі була виявлена концентрація алкоголю 0,93 проміле, а з другої спроби - 0,87 проміле. У ОСОБА_1 був встановлений стан сп`яніння внаслідок вживання алкоголю (висновок лікаря-нарколога № 1414 від 09.07.2018).

У подальшому, поліцейськими УПП відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП (БД №076002 від 09.07.2018) та винесено постанову про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч. 2 ст. 122 КУпАП (ВР № 004166 від 09.07.2018). Будучи опитаним у ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 повідомив, що 09.07.2018 року автомобілем не керував, а зазначеним транспортним засобом керувала його знайома на ім`я ОСОБА_9 , а він під час руху даного автомобіля перебував в якості пасажира. Однак, вивченням інформації з бодікамер поліцейських УПП, інспектора роти № 1 батальйону УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ лейтенанта поліції Сливки Григорія Анатолійовича та поліцейського роти № 1 батальйону УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ капрала поліції Амарія Руслана Дмитровича, які 09.07.2018 року о 02 год. 10 хв. здійснювали безпосереднє зупинення зазначеного вище автомобіля (запис № від 09.07.201В) встановлено, що підходячи до автомобіля ОСОБА_10 вигукнув: Шановна, все зафіксовано на камеру, що Ви пересідали. Також на даному відеозаписі зафіксовано, що інша особа, яка перебуває у салоні автомобіля, зробила спробу покинути місце події, що змусило поліцейських провести її затримання та застосувати спеціальний засіб кайданки.

Відносно ОСОБА_1 поліцейськими було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП, а також винесено постанову про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч. 2 ст. 122 КУпАП.

На підставі вищевикладеного комісія дійшла до висновку про те, що перебуваючи на службі в Національній поліції України, оперуповноважений сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний дотримуватись вимог Присяги працівника поліції, Закону України Про Національну поліцію, Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України від 06.12.2016 №1576/29706. Також ОСОБА_1 не виконав вимог доручення НПУ від 03.04.2017 №3384/01/12-2014 Про додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни, а також службової телеграми ГУНП в Чернівецькій області № 62/123/01/12-20X3 від 09.01.2018 р. щодо дотримання поліцейськими транспортної дисципліни та заборони керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння.

Вищевказані дії ОСОБА_1 є грубим порушенням службової дисципліни, носять явно дискредитуючий характер та несумісні із подальшим проходження ним служби в Національній поліції України.

Обставини, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 - не виявлено.

Обставини, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - керування транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що є загрозою життю та здоров`ю інших учасників дорожнього руху та могло призвести до негативної оцінки рівня довіри громадськості до поліції.

Зазначені дії поліцейського свідчать про порушення ним ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Присяги працівника поліції, що вказує на наявність у його діях дисциплінарного проступку, за вчинення якого він, згідно ст. 5 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

Пропонуючи вид дисциплінарного стягнення, враховуючи характер вчиненого дисциплінарного проступку, ступінь вини порушника, його особу, поведінку, рівень кваліфікації, тяжкість вчиненого проступку, керуючись вимогами ст.ст. 5, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст. 19 Закону України Про Національну поліцію, вирішено за порушення службовою дисципліни, що виразилось у невиконанні Присяги працівника поліції, вимог Закону України Про Національну поліцію, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України від 06.12.2016 № 1576/29706, доручення НПУ від 03.04.2017 № 3384/01/12-2014 Про додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни, на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 - накласти дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. (т. 1 а. с. 67-75, 98-103, т. 2 а. с. 116-122)

12.07.2018 року за наслідками службового розслідування начальником ГУ Національної поліції в Чернівецькій області видано наказ № 395 Про покарання, відповідно до якого за порушення службовою дисципліни, що виразилось у невиконанні Присяги працівника поліції, вимог Закону України Про Національну поліцію, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України від 06.12.2016 № 1576/29-706, доручення НПУ від 03.04.2017 № 3384/01/12-2014 Про додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни - на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 накласти дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. (т. 1 а. с.63 -65, 129-131, 13-134, т. 2 а. с. 147-149).

Постановою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.07.2018 року справа №727/7415/18 (провадження № 3/727/3096/18) вирішено, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення. Постанова набрала законної сили 30.07.2018 року. (т. 2 а. с. 96-97).

31.07.2018 року на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області По особовому складу № 121 о/с, відповідно до статті 77 Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції: за пунктом 6 частини 1 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідного до Дисциплінарного статуту Національної поліції України): лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 31 липня 2018 року. Невикористана відпустка за час відпрацьованої частини календарного року становить 18 діб. (т. 1 а. с. 76, 132, т. 2 а. с. 150)

Не погоджуючись із наказом ГУНП в Чернівецькій області № 395 від 12.07.2018 року "Про покарання", наказом ГУНП в Чернівецькій області № 121 о/с від 31.07.2018 року "По особовому складу", на підставі якого позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію", позивач звернувся до адміністративного суду за захистом своїх прав.

Постановою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 16.10.2018 року справа №727/7651/18 (провадження № 2-а/727/170/18) вирішено, в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_11 до інспектора роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернівецькій області Сливки Г.А., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача УПП в Чернівецькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити. (т.3 а.с.28-30).

Із змісту вказаного рішення видно, що суд вважає, що відсутні підстави для задоволення позову, оскільки позивач дійсно порушив Правила дорожнього руху України та не подав сигнал світловим покажчиком повороту відповідного напрямку, що підтверджується переглянутим відеозаписом, зокрема на відео № 29-46 з відеореєстратора зафіксовано факт правопорушення, як позивач ОСОБА_1 , здійснюючи поворот, не ввімкнув правий покажчик повороту відповідного напрямку. Крім того, на відео № 0517 проводиться розгляд справи, позивачеві роз`яснюються його права, передбачені ст.63 Конституції України та ст. 268 КУпАП (відео № 0512 о 02:26) та виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення серії ВР № 004166 від 09.07.2018 року з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 425,00 грн.

Крім того позивачем не було надано жодних доказів тому, що вказане адміністративне правопорушення вчинила інша особа, а не він.

Отже, відповідачем, як уповноваженою особою Національної поліції, було правомірно винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст 122 КУпАП відповідно до вимог ст. 283 КпАП України. (т.3 а. с. 28-30).

Частиною 4 ст. 78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, встановивши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України Про Національну поліцію № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно п. п. 1-2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII передбачено. що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VIII призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами 1, 3, 4, 5 ст. 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно, ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регулюється Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений ЗУ Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Частинами 1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідно ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Відповідно ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 2 квітня 2013 р. за № 541/23073), затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України (надалі - Інструкція), яка визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні.

Підпунктом 2.1 Інструкції визначено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового і начальницького складу службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового і начальницького складу діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб рядового і начальницького складу чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового і начальницького складу і можуть викликати суспільний резонанс.

Згідно п. п. 5.1.-5.4. Інструкції службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення.

Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування).

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.

Зміст наказу доводиться до відома особи РНС, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

Особа РНС, стосовно якої проводилось службове розслідування, має право оскаржити рішення щодо накладення на нього дисциплінарного стягнення у порядку, визначеному законодавством України.

Відповідно п. 6.3. Інструкції особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять); відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України.

Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

Пунктами 8.1 та 8.5 Інструкції унормовано, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування підписується виконавцем (головою та членами комісії) та затверджується начальником, який призначив службове розслідування, або вищим прямим начальником.

Судом встановлено, що у відповідності до вимог Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України Головним управлінням національної поліції України в Чернівецькій області видано наказ Про призначення та проведення службового розслідування від 09.07.2018 року № 614, яким призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування складено висновок від 12.07.2018 року з урахуванням службового розслідування, комісією встановлено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились.

Із встановлених судом обставин справи вбачається, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування.

Тобто, відповідачем дотримано наведені вище вимоги Дисциплінарного статуту та Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що фактично сторонами в ході судового розгляду справи не заперечувалось, однак позивач не погодився із прийнятим рішенням.

Пунктом 6 ч.1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд при вирішенні спору приходить до висновку, що відповідач при прийняті оскаржуваного наказу повністю врахував тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяну шкоду, попередню поведінку позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України Про Національну поліцію поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно пунктів 1, 2, 3 ч. 1 ст.і 18 цього ж Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України Про запобігання корупції загальні вимоги до поведінки осіб, зазначених у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх службових чи представницьких повноважень, підстави та порядок притягнення до відповідальності за порушення цих вимог встановлюються цим Законом, який є правовою основою для кодексів чи стандартів професійної етики.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України Про запобігання корупції особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки.

Згідно підпункту з) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України Про запобігання корупції, суб`єктами на яких поширюються дія цього Закону є поліцейські.

Наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 06 грудня 2016 р. за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила № 1179)

Пунктом 1 розділу 1 Правил № 1179 встановлено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно пунктів 3, 4 розділу 4 Правил № 1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Дослідження змісту наведених норм Закону України Про Національну поліцію, Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Закону України Про запобігання корупції, Правил етичної поведінки поліцейських, співставлення висновків за результатами такого дослідження із матеріалами та висновком службового розслідування, у суду є підстави вважати, що позивач своїми діями, які встановлені та зафіксовані матеріалами службового розслідування дискредитував діяльність поліції, підірвав її авторитет у суспільстві, грубо порушив вимоги вищевказаних Законів та нормативних актів.

З цього приводу суд зазначає, що відповідач при прийняті оскаржуваних наказів Головного управління національної поліції в Чернівецькій області № 395 від 12.07.2018 року "Про покарання" та наказ № 121 о/с від 31.07.2018 року "По особовому складу" повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, правомірно прийняв рішення про неможливість подальшого перебування позивача на службі в Національній поліції України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування наказів Головного управління національної поліції в Чернівецькій області № 395 від 12.07.2018 року "Про покарання" та наказ № 121 о/с від 31.07.2018 року "По особовому складу"

Також, суд зазначає, що відповідно в похідному порядку не підлягають задоволенню позовні вимоги в яких позивач просить поновити його на службі на службі на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Садгірського відділення ГУНП в Чернівецькій області та виплатити грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

З урахуванням зазначених обставин, позивач не надав суду доказів про те, що ним оскражувались до вищестоящого керівництва дії посадових осіб, які проводили службове розслідування. Крім того, позивач за весь час розгляду справи не надав суду належних, допустимих доказів, як визначено ст.ст. 72-76 КАС України, які б спростували доводи викладені в оскаржуваному рішення, а також у вищезазначених наказах про застосування дисциплінарного стягнення, поданні, та інших.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям <…> (рішення від 12 січня 2012 року у справі Горовенки та Бугара проти України (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що дії відповідача при прийняті оскаржуваного наказу регламентовані статтею 22 Закону України Про Національну поліцію.

Статтею 22 Закону № 580-VIII визначено основні повноваження керівника поліції. Керівник поліції, зокрема: очолює поліцію та здійснює керівництво її діяльністю, забезпечує виконання покладених на неї завдань; у межах компетенції організовує та контролює виконання поліцією Конституції та законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, а також наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України з питань, що належать до сфери діяльності поліції; підписує накази поліції; скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів поліції; у межах повноважень надає доручення, обов`язкові для виконання поліцейськими, державними службовцями і працівниками поліції; приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону; приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських; приймає у визначеному трудовим законодавством порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції; присвоює спеціальні звання поліції відповідно до цього Закону; виконує повноваження керівника державної служби в органі відповідно до законодавства про державну службу та здійснює інші повноваження відповідно до цього Закону.

Крім того, суд звертає увагу, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто судом в межах розгляду цієї справи не досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

Приписами ч. 6 ст.78 КАС України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Судом враховано наявність постанови Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.07.2018 року справа № 727/7415/18 (провадження № 3/727/3096/18) якою вирішено, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення. Але при цьому, враховуючи те, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності не у зв`язку з вчиненням адміністративного правопорушення, суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин, у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин, повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 21.09.2018 року справа № 824/227/17-а, від 06.03.2019 року справа №816/1534/16, від 17.07.2019 року справа № 806/2555/17.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, з урахуванням вищевикладених обставин, оцінюючи в сукупності обставини справи, пояснення сторін, письмові докази, суд приходить до висновку, що позивач своїми діями, які встановлені та зафіксовані матеріалами службового розслідування дискредитував діяльність поліції, підірвав її авторитет у суспільстві, грубо порушив вимоги ст. ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, ст.18 Закону України Про Національну поліцію.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 стаття 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши в судовому засіданні факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 72-80, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Повне найменування учасників процесу:

Позивач: - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: - Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (58000, м. Чернівці, вул. Головна, 24, )

Суддя П.Д. Дембіцький