Справа № 398/911/20(2-а/398/44/20)
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
12 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 398/911/20(2-а/398/44/20)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Прокопчук Т.С., перевіривши на відповідність нормам Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області
на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року
по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника Олександра Миколайовича, Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області
про скасування постанови, -
24 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом до відповідачів Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника О.М. (далі по тексту - Інспектор СРПП № 4 Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області Олійника О.М.), Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі по тексту - Олександрійський ВП ГУ НП в Кіровоградській області), Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі по тексту ГУ НП в Кіровоградській області) про скасування постанови.
Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області Олійника О.М., Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області, ГУ НП в Кіровоградській області про скасування постанови.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 17 липня 2020 року відповідач ГУ НП в Кіровоградській області оскаржив її в апеляційному порядку.

Ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року повернута.

Втім, 29 вересня 2020 року відповідач ГУ НП в Кіровоградській області повторно оскаржив рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року в апеляційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам статей 286, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, було встановлено, що зазначену апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог закону, що полягають в наступному:

- в порушення вимог частини 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області подано апеляційну скаргу з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто, після закінчення процесуальних строків апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, з огляду на наступне.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що 15 червня 2020 року Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області ухвалено рішення.

Відповідно до частини 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Отже, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на вищевказане судове рішення суду першої інстанції повинна бути подана не пізніше 25 липня 2020 року включно.

Однак, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року до суду першої інстанції подана 29 вересня 2020 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, тобто з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Більш того, відповідно до дати, поставленої скаржником ГУ НП в Кіровоградській області на апеляційній скарзі, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року навіть виготовлена 28 вересня 2020 року, тобто, поза межами десятиденного строку, встановленого частиною 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України на подання апеляційної скарги на рішення суду.

Разом з тим, скаржник ГУ НП в Кіровоградській області в апеляційній скарзі просить суд апеляційної інстанції про поновлення йому пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

В обґрунтування зазначеного клопотання про поновлення ГУ НП в Кіровоградській області пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, скаржник ГУ НП в Кіровоградській області зазначає, що з первісною апеляційною скаргою на рішення ГУ НП в Кіровоградській області звернувся 17 липня 2020 року, тобто, вказане рішення суду першої інстанції було оскаржене в межах процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду протягом десяти днів з дня його отримання. Однак, через не сплату судового збору, ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року первісна апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року повернута скаржнику. Стверджує, що недотримання процесуального строку на звернення з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції відбулося за відсутності вини скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, оскільки ним були вжиті всі необхідні заходи для своєчасного виконання свого процесуального обов`язку та виконані належні процесуальні дії щодо направлення апеляційної скарги. Вважає дану обставину поважною причиною для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження. З огляду на викладені обставини, які не залежать від волевиявлення скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, просить суд апеляційної інстанції поновити ГУ НП в Кіровоградській області пропущений процесуальний строк на подання апеляційної скарги на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

Розглянувши клопотання скаржника ГУ НП в Кіровоградській області про поновлення ГУ НП в Кіровоградській області пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, а також вивчивши наведені у ньому доводи, вважаю його таким, що не підлягає задоволенню через їх безпідставність та необґрунтованість, з огляду на наступні обставини.

Відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження, суд повинен в сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

Приписами статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України визначено порядок та строки апеляційного оскарження.

Вказаною статтею визначено події, з настаннням яких починається перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Вирішуючи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання вимог вказаної норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.

Відповідно до частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Верховний Суд постановою від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18) висловив наступну правову позицію:

Відповідно до статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, поновлення третій особі пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду без достатніх підстав буде наданням йому переваги, чим, в свою чергу, буде порушено право позивача.

Також суд зазначає, що право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до Рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польші» («Kreuz v. Poland»), «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для цього.

Статтею 17 Закону України «Про виконавче провадження та застосування практики Європейського Суду з прав людини» визначено, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір», ГУ НП в Кіровоградській області не надано пільг щодо сплати судового збору. Відтак, сплата судового збору у розмірі, визначеному законом, та строки, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком скаржника. Аналогічна позиція висловлена в ухвалі Європейського Суду з прав людини від 30.08.2006 року у справі «Каменівська проти України» щодо прийнятності заяви.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Кодексом адміністративного судочинства України дотримання скаржником строку подачі апеляційної скарги визначено обов`язковою умовою при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження. Поновлення судом пропущеного строку можливо лише за наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених Кодексом адміністративного судочинства дій.

Відповідно до приписів частини 2 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Враховуючи те, що встановлений процесуальний строк апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року закінчився, для обґрунтування поважності пропуску процесуального строку апеляційного оскарження, скаржнику слід було надати докази регулярного та послідовного вчинення активних дій з метою подання апеляційної скарги в межах строку встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

При цьому, звертаю увагу скаржника ГУ НП в Кіровоградській області на те, що слід враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Суддя не знаходить обґрунтованими доводи скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, адже він мав право/обов`язок подати апеляційну скаргу у встановлений законом процесуальний строк, а неналежне виконання посадовими особами скаржника ГУ НП в Кіровоградській області службових обов`язків не звільняє суб`єкта владних повноважень від дотримання вимог процесуального закону.

На думку суду, внутрішня організація роботи щодо підготовки апеляційної скарги (належна або неналежна) не може вважатись поважною причиною пропуску процесуального строку апеляційного оскарження та, відповідно, не є доказом того, що скаржник з об`єктивних причин був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з моменту отримання її копії, а навпаки, свідчить про неналежну організацію роботи на підприємстві, безвідповідальність працівників та відсутність вимогливості і контролю за підлеглими з боку адміністрації.

До того ж, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області не вжиті заходи щодо притягнення до відповідальності винних осіб, що ставить під сумнів обставини, викладені в апеляційній скарзі скаржника ГУ НП в Кіровоградській області.

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що оскаржуване скаржником ГУ НП в Кіровоградській області рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року на момент повторної подачі апеляційної скарги набрала законної сили, у зв`язку з чим скаржник ГУ НП в Кіровоградській області мав навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Інших підстав для поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження даного судового рішення скаржником не зазначено.

При цьому, наголошую на тому, що жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області суду апеляційної інстанції не надано.

Щодо посилань скаржника на встановлення карантинних заходів на території України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Підпунктом 2 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року №540-IX внесено зміни до розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексі адміністративного судочинства України, шляхом доповнення пунктом 3 такого змісту:

«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Зазначені зміни набули чинності 02 квітня 2020 року.

Однак, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-ІХ визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

При цьому, пунктом 3 вищезазначеного Закону визначено пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викласти в такій редакції:

« 3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за відповідною заявою поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу адміністративного судочинства України, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. При цьому, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень КАС України в редакції Закону України № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом №731-ІХ від 18.06.2020 року.

Так, Закон №731-ІХ від 18.06.2020 року набув чинності 17 липня 2020 року.

Враховуючи дату набуття чинності Законом №731-ІХ, 20-денний строк сплинув 06 серпня 2020 року, включно.

При цьому, враховуючи відсутність у поданому скаржником клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року обставин, які б вказували на неможливість подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк та які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, а також враховуючи те, що скаржник є органом Державної влади та на період дії карантину свою діяльність не припиняв, роблю висновок про відсутність підстав для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

- в порушення вимог пункту 3 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області до апеляційної скарги не додано зазначений в додатках, доданих до апеляційної скарги додаток № 9 «копія платіжного доручення № 3575 від 05.08.2020 року», що підтверджується актом від 06 жовтня 2020 року, складеним працівниками відділу документального забезпечення Третього апеляційного адміністративного суду.

Отже, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області не відповідає вимогам статей 286, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, враховуючи наявність вказаних недоліків, адміністративна справа не може бути розглянута Третім апеляційним адміністративним судом.

Відповідно до частини 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши невідповідність поданої скарги вимогам, встановленим статтею 296 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначає недоліки апеляційної скарги, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та в разі не усунення її недоліків у встановлений судом строк повертає скаргу особі, яка її подала.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Таким чином, враховуючи те, що апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області подана поза межами процесуального строку, встановленого законом для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, тобто подана з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження даного судового рішення, а питання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції ставилося із зазначенням підстав, визнаних суддею неповажними через відсутністю жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, а також враховуючи те, що апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області не відповідає вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, вважаю за необхідне апеляційну скаргу ГУ НП в Кіровоградській області залишити без руху, надавши скаржнику ГУ НП в Кіровоградській області десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали.

Керуючись статтями 169, 286, 295, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені скаржником Головним управлінням Національної поліції в Кіровоградській області підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника Олександра Миколайовича, Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови - залишити без руху.

Надати скаржнику Головному управлінню Національної поліції в Кіровоградській області десятиденний строк з урахуванням поштового перебігу з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги в порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали, шляхом звернення до Третього апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення та вказати поважні підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення з наданням відповідних доказів, а також шляхом приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді (надати зазначений в додатках, доданих до апеляційної скарги додаток № 9 «копія платіжного доручення № 3575 від 05.08.2020 року»).

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення разом з зазначенням поважних підстав для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення з наданням відповідних доказів або наведені підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

В разі не виконання ухвали і не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк в частині приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, які зазначені в цій ухвалі судді, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повертається особі, яка подала апеляційну скаргу.

При усуненні недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатися поданою в день первинного її подання до адміністративного суду.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.С. Прокопчук