Справа № 760/14974/20
Суддя: Оксюта Т. Г.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/760/1095/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Оксюти Т.Г.

при секретарі Горупа В.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом до відповідача та просила визнати протиправною та скасувати постанову виконуючого обов`язки начальника митниці Держмитслужби Борисенко А. про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 45223,46 грн.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 02.07.2020 року митницею Держмитслужби в особі виконуючого обов`язки начальника митниці Держмитслужби - Борисенко А. було винесено постанову про порушення митних правил № 0890/10000/20, згідно якої ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного Кодексу України і накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300% несплаченої суми митних платежів, що становить 45 233,46 грн.

Постанова № 0890/10000/20 про порушення митних правил № 0890/10000/20 мотивована тим, що відповідно до вимог ст. 485 Митного кодексу України в діях декларанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме надання неправдивих відомостей щодо коду товару №2 про що було заявлено в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №11А100080/2020/512923, та в подальшому призвело до зменшення митних платежів на суму 15077, 82 грн.

Позивач вважає постанову про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02 липня 2020 року необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки вона винесена з порушенням вимог чинного законодавства, а факт вчинення позивачем правопорушення не був доведений відповідачем.

Зазначила, що нею були надані відповідачу правдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, умислу на ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей у позивача не було, що підтверджується, зокрема, висновком експерта Київської торгово-промислової палати, згідно якого товар № 2 (тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь E27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3746830- 2012) відповідає коду УКТЗЕД: 8539 49 00 00, який був вказаний позивачем в гр. 33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA 100080/2020/512923 - .

Крім того, митне оформлення проводилося згідно документів, які супроводжували товар. При цьому код товару тепловипромінювача - вказаний Виробником - ООО «ЭлектроЛайтинг» в Специфікації №1 від 06.03.2020 року до контракту, в CMR № 1104696 від 18.03.2020, у рахунку-фактурі №257 від 18.03.2020 року, у російській експортній митній декларації № 10115070/180320/0017381 від 18.03.2020.

У позивача не було підстав не врахувати дані, які надав сам постачальник, який володіє спеціальними знаннями щодо товару. За вказаних обставин у позивача не було жодних сумнівів щодо правильності коду товару.

Відповідачем були проігноровані письмові пояснення позивача, які надавалися 02.07.2020 року та усні пояснення позивача, які надавалися 02.07.2020 року при розгляді справи, а саме: позивачем в митній декларації вказані правдиві відомості по товару для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, документи подані позивачем у повному обсязі, вона не ухилявся від сплати податків і зборів або зменшення їх розміру, отже у діях позивача відсутній склад порушення, передбачений ст. 485 МК України, а саме вина у формі умислу.

На підставі викладеного просила позов задовольнити.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 20.07.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

05.08.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів у справі.

05.08.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14.08.2020 року у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.

16.09.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому він проти задоволення позову заперечував посилаючись на те, що під час проведення митного огляду, з метою перевірки вірного декларування товарів декларантом ОСОБА_1 , в тому числі встановлення відомостей необхідних для ідентифікації та класифікації товару, посадовою особою ВМО-1 м/п «Київ-Східний» здійснено запит 02.04.2020 року до управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Київської митниці Держмитслужби.

10.04.2020 року посадовою особою управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Київської митниці Держмитслужби винесено рішення №КТ-UA-2020, яким встановлено, що поданий до митного оформлення товар за МД типу ІИ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 є: Товар №2 відповідає коду УКТ ЗЕД зі ставками мита 10%.

Уповноваженою посадовою особою митного органу було проведено розрахунок та визначено суму різниці обов`язкових митних платежів необхідних для митного оформлення товару, яка склала 15077,82 грн.

З метою вірного декларування товару, в тому числі встановлення відомостей необхідних для ідентифікації та класифікації товару, згідно статті 266 МК України, декларант перед подачею митної декларації з дозволу органу доходів і зборів має право здійснювати фізичний огляд товарів.

Таким правом декларант ОСОБА_1 не скористалась.

Отже, в діях декларанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме надання неправдивих відомостей щодо коду товару №2, про що було заявлено в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 та в подальшому призвело до зменшення митних правил, передбачених ст. 485 МК України.

На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні позову.

28.09.2020 року від представника позивача надійшла заява щодо компенсації витрат на правничу допомогу.

28.09.2020 року від представника позивача надійшла заява про прискорення розгляду справи та вступ у справу як представника.

07.10.2020 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій він зазначив, що винесена відповідачем постанова № 0890/10000/20 про порушення митних правил мотивована тим, що в діях декларанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме надання неправдивих відомостей щодо коду товару №2 про що було заявлено в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923, та в подальшому призвело до зменшення митних платежів на суму 15 077, 82 грн.».

Однак, позивачем були надані відповідачу правдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, умислу на ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей у позивача не було.

Відповідач у відзиві вказує про те, що з метою вірного декларування товар, в тому числі встановлення відомостей необхідних для ідентифікації та класифікації товару згідно ст. 266 МКУ, декларант перед поданою митної декларації з дозволу органів доходів і зборів має право здійснювати фізичний огляд товарів. Таким правом декларант ОСОБА_1 не скористалась.

Однак, дане твердження не відповідає дійсності.

Декларант має право з дозволу органів доходів і зборів здійснювати фізичний огляд товарів з метою перевірки їх відповідності опису (відомостям) зазначеним у товаросупровідних документах, брати проби та зразки товарів.

Частина 2 ст. 266 МК України передбачає право декларанта, а не обов`язок брати участь в огляді товару.

У декларанта не було підстав сумніватися в заявленому у митній декларації опису товару. Огляд товару жодним чином не впливає на надання відомостей декларантом щодо товару, оскільки декларант класифікує товар згідно із товаросупровідними документами.

Під час класифікації товару декларантом (позивачем) надані правдиві відомості щодо товару.

Крім того для ідентифікації товару позивач 25.03.2020 року підписала Акт про взяття проб (зразків) товарів, який підписаний від представника відповідача старшим державним інспектором Руденко Т. О. та позивачем ОСОБА_1 .

Зважаючи на викладене зауваження відповідача не відповідає дійсності, тому не заслуговує на увагу суду.

09.10.2020 року від представника позивача надійшла заява про стягнення витрат на правничу допомогу.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження учасники справи в судове засідання не викликались.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Встановлено, що 02.07.2020 року Київською митницею Держмитслужби в особі виконуючого обов`язки начальника митниці Держмитслужби - Борисенко А. було винесено постанову про порушення митних правил № 0890/10000/20, згідно якої ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного Кодексу України і накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300% несплаченої суми митних платежів, що становить 45 233,46 грн.

Постанова № 0890/10000/20 про порушення митних правил № 0890/10000/20 мотивована тим, що відповідно до вимог ст. 485 Митного кодексу України в діях декларанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме надання неправдивих відомостей щодо коду товару №2 про що було заявлено в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923, та в подальшому призвело до зменшення митних платежів на суму 15077,82 грн.

Позивач, не погоджується з винесеною відповідачем постановою № 0890/10000/20 від 02 липня 2020 року, вважає її необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки вона винесена з порушенням вимог чинного законодавства, а факт вчинення позивачем правопорушення не був доведений відповідачем, на що слід зазначити наступне.

23.03.2020 року позивач з метою проведення митного оформлення товару подала відповідачу митну декларацію МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923, згідно якої на митну територію України з Російської Федерації за зовнішньоекономічним контрактом №02- 069/ЭЛ від 21.11.2019, рахунком-фактурою (інвойс) №257 від 18.03.2020 року, CMR 1104696 від 18.03.2020 року надійшов наступний товар:

«Товар №1 «Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-75 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 75 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706-2007, ящиків 806, 80600 шт. по 100 шт. в ящику. 2. Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-60 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 60 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706-2007, ящиків 520, 52000 шт. по 100 шт. в ящику. 3. Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-40 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 40 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706- 2007, ящиків 130, 13000 шт. по 100 шт. в ящику. Загальна кількість: 145600 шт. Загальна кількість: 1456 ящиків. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ та в гр. 33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 вказаний код товару згідно з УКТЗЕД , ставка мита 10%.

Товар №2 «Тепловипромінювач різного призначення для використання в опромінювальних інфрачервоних установках для сушки лаків фарб для обігріву рослин в теплицях, оранжереях з функцією освітлення. Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3. Загальна кількість: 14400 шт., в ящику по 100 шт., всього 1144 ящиків. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ та в гр.33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 вказаний код товару згідно з УКТЗЕД , ставка мита 5%.

Згідно п.п. 2, 8 Декларації МД типу М 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 відправник/експортер товару: ОАО «ЕлектроЛайтинг», РФ, Лихославський район, пгт Калашникове, вул. Леніна, буд. 1 а, приміщення 3 головний корпус.

Одержувач товару: ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Нанотехнологія», Україна, 02166, м. Київ, проспект Лісний, 35 кв. 85.

24.03.2020 року позивач надала відповідачу лист за вих. №121, в якому вказано, що згідно інформації від виробника, тепловипромінювачі вироблені згідно ТУ 3468-001- 12 «Теплоизлучатели различного назначения».

Згідно інформації з ТУ «тепло випромінювачі призначені для використання в опромінювальних інфрачервоних установках з метою обігріву простору, для сушки різних виробів і матеріалів за допомогою променевої енергії переважно в інфрачервоній області спектра. Тепловипромінювачі використовують в мережах змінного струму з номінальною напругою 127 або 220 В, частотою 50 Гц».

26.03.2020 року позивач надала відповідачу лист за вих. №126, в якому зазначено, що виробником ламп накалювання є ООО «ЭлектроЛайтинг», на підтвердження чого надала також виписку з ЕГРЮЛ Росії по ООО «ЭлектроЛайтинг», інформацію з сайту виробника, інформацію щодо етикетки з ящику та з упаковки ламп, де вказаний виробник товару ООО «ЭлектроЛайтинг».

На запит Київської митниці Держмитслужби, м/п «Київ-східний», спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби для перевірки правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД проведено дослідження по об`єкту - зразок товару №2, заявленого до митного оформлення в гр.31 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 «Тепловипромінювач різного призначення для використання в опромінювальних інфрачервоних установках для сушки лаків фарб для обігріву рослин в теплицях, оранжереях з функцією освітлення. Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3. Загальна кількість: 114400 шт. Код згідно з УКТЗЕД в гр. 33 МД - ».

31.03.2020 року спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок №-0154, в п. 12 якого вказано, що «за результатами візуального огляду, аналізу наявного маркування, довідкової та технічної інформації, надані на дослідження зразки, що знаходилися в картонних пакуваннях виробника з відповідним маркуванням, можуть бути ідентифіковані як теплові випромінювачі моделі «Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, виробництва ОАО «Калашниковский электроламповый завод», ул. Ленина, 1, пгт Калашниково, Лихославский р-н, Тверская обл., Россия 171205», що виготовлені у стандартній 50 мм (А50) прозорій, без покриття, округлій колбі з патроном типу Е 27.

У зв`язку з відсутністю у СЛЕД Держмитcлужби відповідного контрольно-вимірювального обладнання перевірити співвідношення енергії випромінювання світла та енергії випромінювання тепла в наданих на дослідження зразках не вбачається можливим».

14 квітня 2020 року державним інспектором ВМО-1 митного поста «Київ-Східний» Київської митниці Держмитслужби Єременко Л.В. було складено протокол про порушення ОСОБА_1 митних правил №0890/10000/20.

Згідно вказаного протоколу від 14.04.2020 року до Київської митниці Держмитслужби, ВМО-1 м/п «Київ-Східний» декларантом з метою проведення митного оформлення товару, було подано митну декларацію МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923, де в гр.31 зазначено «Товар №1 «Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-75 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 75 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706-2007, ящиків 806, 80600 шт. по 100 шт. в ящику. 2. Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-60 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 60 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706-2007, ящиків 520, 52000 шт. по 100 шт. в ящику. 3. Лампа розжарювання вольфрамова для побутового та аналогічного освітлення загального призначення А50 230-40 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 40 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ГОСТ Р 52706-2007, ящиків 130, 13000 шт. по 100 шт. в ящику. Загальна кількість Л45600 шт. Загальна кількість: 1456 ящиків. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ та в гр. 33 вказано код УКТ ЗЕД , ставка мита 10%.

Товар №2 «Тепловипромінювач різного призначення для використання в опромінювальних інфрачервоних установках для сушки лаків фарб для обігріву рослин в теплицях, оранжереях з функцією освітлення. Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3. Загальна кількість: 114400 шт., в ящику по 100 шт., всього 1144 ящиків. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ та в гр. 33 вказано код УКТ ЗЕД , ставка мита 5%.

Під час проведення митного огляду, з метою перевірки вірного декларування товару декларантом ОСОБА_1 здійснено запит 02.04.2020 року до управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Київської митниці Держмитслужби.

10.04.2020 року посадовою особою управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Київської митниці Держмитслужби винесено рішення № КТ-UA-2020, яким встановлено, що поданий до митного оформлення товар за МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 є:

Товар №2 «електричні лампи розжарювання, що виготовлені у стандартній 50 мм (А50) прозорій округлій колбі (без покриття), з патроном Е27, арт. Т230-100 А50 Е27, ТУ 3468-001-3, здатні випромінювати променисту енергію у видимій та інфрачервоній області спектру. Призначені для використання в електричних мережах змінного струму з номінальною електричною напругою 230 В, з частотою 50 Гц, потужністю - ІООВт. Пакування: в ящику по 100 шт. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ та відповідає коду УКТ ЗЕД зі ставкою мита 10%».

«06.05.2020 декларант звернулася зі скаргою до Державної митної служби України з проханням про перегляд винесеного Київською митницею Держмитслужби рішення №КТ-UA -2020 від 10.04.2020 року, яким було змінено код товару №2 за УКТ ЗЕД , ставка мита 5% на зі ставкою мита 10%».

Листом від 12.06.2020 року М08-1/16-002/13/6282 Державною митною службою України повідомлено ОСОБА_1 , що виходячи з технічних характеристик товар моделі «Т 230-100 А50 Е 27» являє собою електричні лампи розжарення, що виготовлені у стандартній 50мм (А50) прозорій, з потужністю 100 Вт, напругою 230 В, з патроном типу Е 27, товар здатний випромінювати променисту енергію у видимій та інфрачервоній області спектру. Разом з тим у цього типу ламп внутрішня поверхня нічим не покрита для утворення відбивач, що не дає їм характеру ламп інфрачервоного випромінювання, які класифікуються у товарній під категорії УКТ ЗЕД.

З урахуванням положень правила 1 ОПІ, результатів висновку Управління товарознавчої, інженерно-технічної та криміналістичної експертизи Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 31.03.2020 року № -0154, технічних характеристик, пояснень до товарної позиції 8539, класифікацію товару моделі» Т 230-100 А50 Е27» слід здійснювати у межах товарної підпозиції згідно з УКТ ЗЕД».

У протоколі від 14 квітня 2020 року про порушення митних правил № 0890/10000/20 та у постанові від 02 липня 2020 року про порушення митних правил № 0890/10000/20, винесеної відповідачем вказується, що «відповідно до вимог ст. 485 Митного кодексу України в діях декларанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме надання неправдивих відомостей щодо коду товару №2 про що було заявлено в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923, та в подальшому призвело до зменшення митних платежів на суму 15077,82 грн. Зазначені дії декларанта ОСОБА_1 мають ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного Кодексу України».

Підставою винесення постанови №0890/10000/20 від 02 липня 2020 року стало те, що позивач ігноруючи обов`язкове для виконання рішення про визначення коду товару Київської митниці від 10.04.2020 № КТ-UA-2020 (код товару №2: електричні лампи розжарювання, що виготовлені у стандартній 50 мм (А50) прозорій округлій колбі (без покриття), з патроном Е27, арт. Т230-100 А50 Е27, ТУ 3468-001-3, здатні випромінювати променисту енергію у видимій та інфрачервоній області спектру призначені для використання в електричних мережах змінного струму з номінальною електричною напругою 230 В, з частотою 50 Гц, потужністю - 100Вт. Пакування: в ящику по 100 шт. Виробник ОАО «ЕнергоЛайтинг», РФ) код УКТ ЗЕД (зі ставкою мита 10%) задекларувала вказаний товар №2 за УКТ ЗЕД (зі ставкою мита 5%), що вплинуло на розмір митних платежів та призвело до зменшення митних платежів на суму 15077,82 грн.

Однак, суд не погоджується з такими висновками Київської митниці Держмитслужби, з огляду на наступне.

Для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, ТОВ «НФП «Нанотехнологія» 02.07.2020 року звернулося до Київської торгово-промислової палати.

Згідно експертного висновку Київської торгово-промислової палати №К-792 від 07.07.2020 року, експертом Кібкало О.О. встановлено, що «тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3, призначений для використання в опромінювальних інфрачервоних установках з ціллю обігрівання простору, для сушіння різних виробів і матеріалів з допомогою променистої енергії переважно в інфрачервоній області спектру (тепло випромінювач не призначений для освітлення простору в побуті), який являє собою електричну інфрачервону лампу різного призначення, - згідно з Основними правилами інтерпритації класифікації товарів, відповідає коду: 8539 49 00 00 - «Електричні лампи розжарення або газорозрядні, включаючи лампи герметичні спрямованого світла, ультрафіолетові або інфрачервоні лампи; дугові лампи: лампи ультрафіолетові чи інфрачервоні; дугові лампи: - - інші».

Згідно висновку експерта Київської торгово-промислової палати, товар № 2 (тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь E27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3746830- 2012) відповідає коду УКТЗЕД: 8539 49 00 00, який був вказаний позивачем в гр.33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA 100080/2020/512923 - .

Отже, суд вважає, що позивачем були надані відповідачу правдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, умислу на ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей у позивача не було.

Стаття 458 МК України визначає, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція статті 485 МК України передбачає адміністративну відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплату митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Отже, з об`єктивної сторони склад правопорушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, характеризується наявністю дій, а з суб`єктивної у формі умислу.

Відповідно до ст. 262 МК України товари, що переміщуються через митний кордон України, декларуються органу доходів і зборів, який здійснює митне оформлення цих товарів.

Згідно з ч.1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявления за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частиною 5 статті 265 МК України передбачено, що декларант може здійснювати декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення самостійно або уповноважувати інших осіб на здійснення декларування від свого імені.

Відповідно до ч.1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний: здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Частиною 8 ст. 257 МК України визначено перелік відомостей, які вносяться до митної декларації декларантом.

Зокрема, відповідно до п.п. а, г п.5 ч.8 ст. 257 МК України, до декларації декларантом вносяться відомості про найменування, код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч.8 ст. 264 МК України, з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, графа 31 МД повинна містити такі відомості про товар: опис товару відповідно до товаросупровідних документів в обсязі, достатньому для його розпізнання та віднесення до коду згідно з УКТЗЕД.

Позивачем в митній декларації у графі 31 вказаний опис товару, в тому числі згідно із товаросупровідними документами.

Позивачем не було надано до митного органу недостовірних документів для визначення коду товару, недостовірної інформації або приховування будь-якої інформації, необхідної для класифікації товару, оскільки при визначенні митницею коду товару були використані товаросупровідні документи, надані виробником товару.

Згідно ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Здійснення такого контрою є прямим обов`язком відповідача, в той час як застосування штрафних санкцій за порушення, пов`язані з неправильною класифікацією товарів, можливе лише при поданні декларантом неправдивих відомостей, підроблених документів чи подання документів не в повному обсязі.

Частиною 6 ст. 69 МК України імперативно встановлено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

За змістом ст.485 МК України передбачає, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети, а саме ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинене тільки з умисною формою вини.

Так, у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06 червня 2018 року у справі № 607/1866/17 зазначено, що «для притягнення до відповідальності, згідно ст. 485 Митного кодексу України необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, в даному випадку неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу».

У постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 20 березня 2018 року у справі № 640/7258/17 зазначено наступне: «для притягнення до відповідальності, за ст. 485 Митного кодексу України необхідно наявність прямого умислу. Це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно не можливо заявити неправдиві відомості».

Аналогічна правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06 червня 2018 року у справі № 607/2391/17.

Відповідно до ухвали Верховного Суду від 10.10.2017 року у справі №К/800/26523/17 зазначено: «статтею 485 МК України передбачено, що склад вказаного правопорушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару».

В ухвалі Верховного Суду від 03.12.2015 року у справі № К/800/35863/15 (359/2056/15-а) вказано наступне: «...статтею 485 МК України передбачено наявність спеціальної протиправної мети - неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, а тому зазначення декларантом невірного коду товару в декларації не може бути доказом того, що його дії були направлені на умисну несплату митних платежів у формі прямого умислу.»

Отже, оскільки у ОСОБА_1 був відсутній умисел на внесення неправдивих відомостей щодо коду товару за УКТ ЗЕД, зазначеного в декларації, тому суд приходить до висновку, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого сг. 485 МК України.

Відповідно до п. 25 ч. 1 ст. 4 МК України митний режим - це комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

За приписами статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Положеннями статті 69 МК України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч. 1 ст. 67 МК України, українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар, розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Згідно Правила 3 Основних правил інтерпретації у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

a)перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

b)суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

c)товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3;

d)повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Правило 4 Основних правил інтерпретації визначає, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

В силу Правила 6 Основних правил інтерпретації для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до ч. 4 ст.3 МК України, у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Віднесення товарів до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД, згідно Митного кодексу України здійснюється митними органами з метою встановлення достовірних відомостей про товари та їх відповідності опису класифікаційних групувань УКТЗЕД.

Факт невідповідності заявленого позивачем в декларації коду товару не може являтися доказом того, що його дії були направлені на умисну недоплату податків та зборів та доказом вини.

Відповідно до ч.6 ст. 69 МК України, штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

У даному випадку мав місце складний випадок класифікації товару, адже було проведено дві експертизи. Згідно з висновком спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено №-0154 від 31.03.2020 року надані на дослідження зразки можуть бути ідентифіковані як теплові випромінювачі моделі «Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, виробництва ОАО «Калашниковский электроламповый завод», ул. Ленина, 1, пгт Калашникове, Лихославский р-н, Тверская обл., Россия 171205», що виготовлені у стандартній 50 мм (А50) прозорій, без покриття, округлій колбі з патроном типу Е 27. У зв`язку з відсутністю у СЛЕД Держмитлужби відповідного контрольно-вимірювального обладнання перевірити співвідношення енергії випромінювання світла та енергії випромінювання тепла в наданих на дослідження зразках не вбачається можливим».

Згідно висновку експерта Київської торгово-промислової палати № К-792 від 07.07.2020 року вказано, що товар тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3) відповідає коду УКТЗЕД: 8539 49 00 00, який був вказаний позивачем в гр.33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 - .

Таким чином у відповідача не було підстав, з урахуванням положень ст. 69 МК України, для притягнення Позивача до адміністративної відповідальності.

Згідно ч 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 531 МК України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є:

відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил;

необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду;

невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи;

винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду;

неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законом обставини.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень тау спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.72 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується - повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача - суб`єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

Відповідно до закріпленого в ст.62 Конституції України принципу, особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість; обвинувачення не може грунтуватися на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, відсутність складу адміністративного правопорушення, а саме вини позивача, у скоєні правопорушення є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року.

Що стосується заперечень представника Київської митниці Держмитслужби стосовно того, що виходячи з технічних характеристик товар моделі Т230-100 А50 Е27 являє собою електричні лампи розжарення, що виготовлені у стандартній 50 мм (А50) прозорій, з потужністю 100Вт, напругою 230В, патроном типу Е27, товар здатний випромінювати променисту енергію у видимій та інфрачервоній області спектру. Разом з тим. у цього типу внутрішня поверхня нічим не покрита для утворення відбивача, що не характерно лампам інфрачервоного випромінювання, які класифікують товарній під категорії 8539 49 00 00 УКТЗЕД, то слід зазначити, що у поясненнях до товарної позиції 5539 зазначено, що до неї включаються електричні лампи, що являють собою скляні чи кварцові посудини різних форм з вмістом необхідних елементів для перетворення електричної енергії у світлове випромінювання (включаючи інфрачервоне або ультрафіолетове випромінювання).

В п. D пояснень до товарної позиції 8539 УКТЗЕД зазначається, що у цій позиції класифікуються також лампи ультрафіолетового та інфрачервоного випромінювання.

Лампи інфрачервоного випромінювання є лампами розжарювання, спеціально спроектованими для одержання інфрачервоного випромінювання. У багатьох випадках внутрішня поверхня лампи покривається міддю або сріблом для утворення відбивача. Вони використовують,.я. наприклад, у медичних цілях або як джерело тепла в промисловості.

В п. D пояснень до товарної позиції 8539 УКТЗЕД зазначено, що у багатьох випадках внутрішня поверхня лампи покривається міддю або сріблом, а не в усіх, тобто це не є обов`язковим критерієм.

Отже, вказане заперечення представника Київської митниці Держмитслужби є безпідставним.

Слід звернути увагу на те, що згідно технічним умовам на Тепловипромінювач різного призначення ТУ 3468-001-12 від 2012 року, «теплоизлучатели предназначены для использования в облучаемых инфракорасных установках, с целью обогрева пространства, для сушки различных изделии и материалов при помощи лучистой энергии преимущественно в инфракрасной области спектра. Теплоизлучатели не предназначены для освещения пространства в быту. Теплоизлучатели используют в сетях переменного тока с номинальным напряженим 127 или 220 В, частота 50 Гц.»

На підтвердження того, що тепловипромінювачі різного призначення використовуються в опромінювальних інфракрасних установках, позивач надала до суду: протокол сертифікаційних випробовувань №11628 від 23.05.2017 року щодо продукції, де в п. 3 зазначено, що «теловипромінювачі різного призначення Т 230-150 А 60 Е27 призначені для використання в облучательних інфрачервоних установках»; експертний висновок Київської торгово-промислової палати №К-792 від 07.07.2020 року, в якому встановлено, що «тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3, призначений для використання в опромінювальних інфрачервоних установках з ціллю обігрівання простору, для сушіння різних виробів і матеріалів з допомогою променистої енергії переважно в інфрачервоній області спектру (тепловипромінювач не призначений для освітлення простору в побуті), який являє собою електричну інфрачервону лампу різного призначення, - згідно з Основними правилами інтерпретації класифікації товарів, відповідає коду: 8539 49 00 00 - «Електричні лампи розжарення або газорозрядні, включаючи лампи герметичні спрямованого світла, ультрафіолетові або інфрачервоні лампи; дугові лампи: лампи ультрафіолетові чи інфрачервоні; дугові лампи: - - інші».

Згідно висновку експерта Київської торгово-промислової палати, товар №2 (тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3746830- 2012) відповідає коду УКТЗЕД: 8539 49 00 00, який був вказаний позивачем в гр.33 МД типу ІМ 40 ДЕ №UA 512923 - .

Позивач надала до ТОВ «Орган з сертифікації «ПромСтандарт» документацію щодо продукції Тепловипромінювач Т 230-100 А50 Е27 та зразки даної продукції для випробовування та сертифікації продукції.

В Декларації про відповідність ТОВ "Орган з сертифікації «ПромСтандарт» зазначено, що тепловипромінювач різного призначення (з торгівельними марками FAVOR, Navigator. СТАРТ, ЄРА та без торгової марки), код УКТЗЕД: 8539 49 00 00 в тому числі Т 230-100 А50 Е27 - відповідають вимогам технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання та ДСТУ EN 60432-1:2018 (EN 60432-1:2000; А1:2005; А2:2012, IDT; ІЕС 60432-1:1999, MOD; А1:2005. IDT).

В Сертифікаті відповідності Серії ВВ №UA.PS.001543-20 зазначено, що тепловипромінювач різного призначення (з торгівельними марками FAVOR, Navigator, СТАРТ, ЄРА та без торгової марки), код УКТЗЕД: 8539 49 00 00 в тому числі Т 230-100 А50 Е27 - відповідає вимогам ДСТУ EN 60432-1:2018 (EN 60432-1:2000; А1:2005; А2:2012, IDT; ІЕС 60432-1:1999, MOD; АІ:2005, IDT).

Отже, ТОВ «Орган з сертифікації «ПромСтандарт» провело сертифікацію Тепловипромінювача Т 230-100 А50 Е27 в Україні та підтвердило, що Тепловипромінювач Т 230-100 А50 Е27 відповідає коду УКТЗЕД: 8539 49 00 00.

Позивач також надала до суду протокол сертифікаційних випробовувань №1162S від 23.05.2017 року, який виданий «Испытательной лабораторией электрических ламп и светоечнических изделий ООО «Научно-исследовательский институт источников света им А. Н. Лодыгина». Даний Інститут має сертифіковане обладнання, що вказане в п. 4 протоколу.

В протоколі сертифікаційних випробовувань зазначено, що тепловипромінювачі різного призначення виготовлені на підставі ТУ 3468-001-12, призначені для використання в облучальних інфракрасних установках.

Позивач надала до суду лист від Продавця товару - ТОВ «ЕлектроЛайтінг» за № 02-096 від 22.07.2020 року, в якому вказано, що ТОВ «Т-Логістик» є офіційним представником Федеральної митної служби Росії по митному оформленню товарів, консультації по підбору кодів ТН ВЭД, отриманню дозвільних документів, на підтвердження чого надало Свідоцтво про включення в Реєстр митних представників №526/02. Листом від 22.07.2020 року за вих. №01-13/61 ТОВ «Т-Логістик» повідомило позивача, що «теплоизлучатели различного назначения могут быть квалифицированы в подгруппе ТН ВЭД ТС: - Лампы инфракрасного излучения, прочие».

Продавець Товару - ТОВ «ЕлектроЛайтінг» на підставі висновку офіційного представника Федеральної митної служби Росії по митному оформленню товарів, консультації по підбору кодів ТН ВЭД, провів митне оформлення Товару (тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3746830- 2012) в країні експорту Росії за кодом - ТН ВЭД , що підтверджується російською експортною митною декларацією № 10115070/180320/0017381 від 18.03.2020 року.

На підставі Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів», позивач в митній декларації МД типу ІМ 40 ДЕ №UA 100080/2020/512923, вказала код товару № 2 (тепловипромінювач різного призначення з функцією освітлення Т 230-100 А50 Е27, напругою 230 Вольт, потужність 100 Ват, цоколь Е27, тип колби А50, ТУ 3468-001-3) відповідно до УКТЗЕД - 8539 49 00 00, аналогічний коду товару ТН ВЭД, вказаного продавцем товару, в митній декларації країни відправлення, РФ.

Отже, позивачем в МД типу ІМ 40 ДЕ №UA100080/2020/512923 вказані правдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД , а тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу в сумі 18900,00 грн., то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на правову допомогу.

Частина 1. ст. 134 КАС України встановлює, що витрати, пов`язані з оплатою допомоги адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави.

Частиною 3 статті 4 Закону України від 05.07.2012р № 5076-VІ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності). Згідно зі статтею 15 Закону № 5076, адвокатське об`єднання є юридичною особою, створеною шляхом об`єднання двох або більше адвокатів (учасників), і діє на підставі статуту. Стороною договору про надання правової допомоги є адвокатське об`єднання. Від імені адвокатського об`єднання договір про надання правової допомоги підписується учасником адвокатського об`єднання, уповноваженим на це довіреністю або статутом адвокатського об`єднання.

Між ОСОБА_1 та Адвокатським об`єднанням «ВіннерЛекс» було укладено договір про надання правничої допомоги від 02.07.2020 року, відповідно до п. 1.1 якого передбачено, що Адвокатське об`єднання зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги клієнту на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 1.2 договору передбачено, що конкретний вид та обсяг правової допомоги за договором сторонами зазначено в специфікації, що є невід`ємним додатком до договору, яка відображає доручення клієнта Адвокатському об`єднанню на надання певної правової допомоги, а також визначає орієнтовний обсяг часу, що має бути витрачений Адвокатським об`єднанням на надання правової допомоги, та її вартість відповідно до такого обсягу.

02.07.2020 року між позивачем та Адвокатським об`єднанням було укладено Специфікацію №1, як додаток до договору, згідно якої сторони дійшли згоди уточнити конкретний вид та обсяг правової допомоги, а саме: надання правової допомоги у судовому засіданні. Представництво інтересів Клієнта в судовому засіданні; визначення переліку обставин, які підлягають доказуванню, та документів, які мають бути надані Клієнтом до суду для обґрунтування правового захисту з метою визнання протиправним та скасування постанови про порушення митних правил Київської митниці Держмитслужби від 02.07.2020 року за №0890/10000/20 про притягнення до відповідальності та визнання винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України щодо ОСОБА_1 , співвідносно із аналізом нормативно-правового регулювання взаємовідносин, а також судової практики стосовно таких порушень; опрацювання первинних та інших документів, наданих клієнтом для оскарження постанови про порушення митних правил Київської митниці Держмитслужби № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року щодо притягнення до відповідальності та визнання винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України щодо ОСОБА_1 та скасування постанови; написання та подання до Солом`янського районного суду м. Києва позовної заяви про скасування постанови про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року, яку винесено Київською митницею Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , разом з додатками; написання та подання до Солом`янського місцевого суду м. Києва відповіді на відзив на адміністративний позов щодо визнання протиправним та скасування постанови про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року Київської митниці Держмитслужби про притягнення ОСОБА_1 до адмінстративної відповідальності, в тому числі сформовано та засвідчено належним чином пакет документів, які додаються до відповіді на відзив; заперечення, пояснення тощо.

Копія Специфікації №1 від 02.07.2020 року до договору про надання правничої допомоги від 02.07.2020 року міститься в матеріалах справи.

Правову допомогу за вказаним договором надавили клієнту такі особи: адвокат Чумас Г. Г. , адвокат Чехута В. М. , адвокат Кривонос Т. С.

Доказами того, що особа є адвокатом, виходячи з положень частини 1 статті 12, частини 1 статті 6 та статті 17 Закону № 5076 є свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю в поєднанні з витягом з Єдиного реєстру адвокатів України (що може бути сформований і в електронному виді) на момент подання заяви щодо компенсації витрат на правову допомогу (копія свідоцтв та витягів з Єдиного реєстру адвокатів по адвокатам Адвокатського об`єднання «ВінерЛекс» містяться в матеріалах справи).

В якості доказів трудових відносин між Адвокатським об`єднанням «ВіннерЛекс» та зазначеною особою, надано накази (розпорядження) №7/18-ВКвід 04.05.2018 року про прийняття на роботу Чумас Г.Г. , наказ (розпорядження) №24/18-ВК від 07.12.2018 року про прийняття на роботу Чехуту В.М. , наказ (розпорядження) № 1/20-К від 04.02.2020 про прийняття на роботу Кривонос Т.Є .

За змістом глави 8 КАС України, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування в справі.

Згідно зі статтею 30 Закону України № 5076-VІ, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Відповідно до п. 28 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року, адвокат має право вимагати від клієнта та/або особи, яка уклала договір в інтересах клієнта, попередньої виплати гонорару та/або компенсацій можливих витрат, пов`язаних з виконанням доручення.

Відповідно до ст. 134 КАС України, граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних трат.

Відповідно до Специфікації №1 від 02.07.2020 року вартість години роботи адвоката складає 1000 грн.

До складу наданої правової допомоги, наданої поза судовим засіданням, відноситься збирання доказів, складання та подання процесуальних документів.

Вчинення таких дій зумовлено необхідністю відновлення прав, свобод і законних інтересів позивача, а також тим, що такі дії є необхідними для об`єктивного та всебічного розгляду та дослідження всіх обставин справи судом.

Документами, що підтверджують оплату Клієнтом наданої Адвокатським об`єднанням правничої допомоги відповідно до договору про надання правничої допомоги від 02.07.2020 року є: меморіальний ордер від 07.07.2020 року згідно якого позивачем понесені витрати на правничу допомогу в сумі 18900,00 грн.

Інформація про об`єми, кількість та види реально наданих конкретних послуг, обсяг часу, фактично витраченого адвокатами на надання послуг, а також докази щодо взаємозв`язку між сплаченими позивачем спеціалісту у галузі справи коштами та наданою їй правовою допомогою міститься у акті прийому-виконання, специфікації.

Враховуючи викладене, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення на її користь з відповідача 18900,00 грн. витрат на правову допомогу та 420,40 грн. судового збору.

Керуючись ч. 2 ст. 19 Конституції України, ст. 4, , 67, 69, 246, 257, 262, 264, 265, 266, 458, 485, 531 Митного кодексу України, статтями 2, 3, 5, 47, 49, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 192, 193, 194, 199, 202, 203, 204, 205, 211, 224, 225, 227, 229, 241, 242, 243, 244, 246, 250, 286, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову виконуючого обов`язки начальника митниці Держмитслужби Борисенко А. про порушення митних правил № 0890/10000/20 від 02.07.2020 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) у вигляді штрафу в розмірі 45223,46 грн.

Стягнути з Київської митниці Держмитслужби (, 03124, м. Київ, бул. Гавела Вацлава, 8-А) за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 420,40 грн. та витрати на правничу допомогу в сумі 18900,00 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

Відповідач: Київська митниця Держмитслужби (, 03124, м. Київ, бул. Гавела Вацлава, 8-А).

Суддя