Справа № 199/1150/19(2-а/199/31/19)
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2020-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 199/1150/19(2-а/199/31/19)

адміністративне провадження № К/9901/23152/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,

суддів: Жука А.В., Мельник - Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року у справі № 199/1150/19 (2-а/199/31/19) за позовом ОСОБА_1 до інспектора першого взводу другої роти першого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Петроченкова Дмитра Михайловича, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до інспектора першого взводу другої роти першого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Петроченкова Дмитра Михайловича, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська своїм рішенням від 6 березня 2019 року позов задовольнив:

-скасував постанову інспектора першого взводу другої роти першого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Петроченкова Дмитра Михайловича серії АР №791640 від 31 січня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною третьою статті 122 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі: 510 грн.

Не погодившись із таким рішенням суду першої інстанції, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції оскаржило його до апеляційного суду.

Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 3 лютого 2020 року відмовив у відкритті апеляційного провадження відповідно до пункту четвертого частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -"КАС України").

У своїй касаційній скарзі Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції просить скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року у справі №199/1150/19 (2-а/199/31/19) і направити справу до апеляційного суду для продовження розгляду. Також скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2020 року визнані неповажними підстави пропуску строку Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року, та у зв`язку з тим, що скарга не відповідала вимогам статті 330 КАС України, суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків, а саме надання: 1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, із зазначенням підстав пропуску строку з наданням відповідних доказів їх поважності; 2) документа про сплату судового збору.

На виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції направило до Верховного Суду клопотання про поновлення строку, встановленого для подання касаційної скарги, та квитанцію про сплату судового збору за подання цієї касаційної скарги.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник обґрунтовує поважність підстав пропуску строку тим, що повний текст ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року отримано ним 10 лютого 2020 року.

Первісна апеляційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, а саме 3 березня 2020 року, що підтверджується копією реєстру поштових відправлень Управління за номером 125. Повторно скаржник звернувся з касаційною скаргою 30 березня 2020 року, та втретє касаційна скарга була подана також протягом тридцяти днів з дня вручення ухвали Верховного Суду про повернення касаційної скарги, а саме: 4 вересня 2020 року.

Отже, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції вважає, що право на касаційне оскарження ухвали суду апеляційної інстанції було реалізовано у встановлений законом строк, шляхом подання первісної касаційної скарги, та процесуальний строк на подання повторної касаційної скарги пропущений з поважних причин та на підставі статті 329 КАС України. Також просить врахувати установлений на всій території України карантин відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-2019", який діє по сьогоднішній день.

Вирішуючи клопотання скаржника про поновлення строків на касаційне оскарження, колегія суддів виходить з такого.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, які унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17 квітня 2018 року у справі №9901/473/18, від 11 березня 2019 року у справі №9901/95/19, від 8 квітня 2019 року у справі №9901/138/19 та від 3 червня 2019 року у справі №640/3940/19.

Також, суд вважає за потрібне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права й інтереси інших учасників правовідносин.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" від 23 жовтня 1996 року; "Гомес де ла Торре проти Іспанії" від 19 грудня 1997 року).

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг.

Крім того, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник зазначає ті ж самі підстави, які були визнані ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2020 року неповажними.

Крім того, скаржник не надав обґрунтувань з приводу того, які саме об`єктивні та непереборні обставини обумовлювали поважність причин несплати судового збору під час звернення з касаційною скаргою вперше, оскільки лише 11 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» було встановлено на всій території України карантин.

Вдруге, ухвалою Верховного Суду від 16 квітня 2020 року касаційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору, та надано достатньо часу для усунення недоліків.

Ухвалою Верховного Суду від 18 серпня 2020 року зазначену касаційну скаргу було повернуто скаржнику у зв`язку з несплатою судового збору.

Проте, скаржник сплатив судовий збір лише у жовтні 2020 року, що підтверджується платіжним дорученням від 1 жовтня 2020 року №13883.

Одночасно, Верховний Суд звертає увагу на те, що відсутність належного фінансування, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною для поновлення строку касаційного оскарження, та не є такою, що пов`язана з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи, та як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин і правового регулювання колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року у справі №199/1150/19(2-а/199/31/19).

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2020 року у справі №199/1150/19(2-а/199/31/19) за позовом ОСОБА_1 до інспектора першого взводу другої роти першого батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Петроченкова Дмитра Михайловича, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

…………………………..

…………………………..

…………………………..

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду