Справа № 420/7763/20
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7763/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В. розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати Рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці Держмитслужби №UA500070/2020/00112.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що його представником з метою митного оформлення товару, імпортованого за зовнішньоекономічним контрактом, було подано митну декларацію, в якій декларантом визначено код товару - , котрий передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. У подальшому, в межах процедур митного контролю та оформлення товарів, ввезених на митну територію України, посадовою особою митного органу було відібрано проби (зразки) товару для встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено Висновок щодо відповідності опису заявленого товару відібраним зразкам, на підставі якого митним органом прийняте оскаржуване Рішення від 06.02.2020р. №KT-UA-2020. В подальшому, код УКТ ЗЕД задекларованого товару було змінено з коду на код та на підставі Рішення від 06.02.2020 року про визначення коду товару за митною декларацією, Одеською митницею Держмитслужби прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. При цьому, позивач стверджує, що код товару ним визначено відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, класифікації товарів в УКТ ЗЕД, Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Наказом ДФС України №401 від 09.06.2015 року, а тому оформлені відповідачем Рішення про визначення коду товару та Картка відмови в прийнятті митної декларації, є протиправними, та такими, що порушують права і інтереси позивача, з підстав чого підлягають скасуванню.

Відповідач - Одеська митниця Держмитслужби з позовними вимогами не погоджується, та вважає їх безпідставними, про що зазначив у відзиві на позов (від 09.10.2020 року вхід. № 41931/20), наголосивши, що приймаючи 06.02.2020року спірне Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2020, митний орган діяв суто в межах законодавчо передбачених вимог, та положень, не порушуючи права, та охоронювані законом інтереси позивача. Зокрема, контролюючий орган стверджує, що 08.01.2020 до митного оформлення уповноваженою особою ТОВ «УІТАКА» було подано митну декларацію типу на товари, у тому числі: - «Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена, не просочена, лінійна щільність більше 50000 децитексів (5г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання...», яку митним органом зареєстровано за МД №UA500070/2020/200325. Так, під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації МД №UA500070/2020/200325, програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які передбачали взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. В подальшому з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, митним органом було здійснено взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) та направлений запит до Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС. За результатами досліджень відібраних зразків Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 131 від 17.08.2019 зроблено висновок, що зразки товару не є крученими та/або плетеними, тому не відносяться до канатів, тросів мотузок та шпагатів. Також, у вказаному висновку зазначено, що проби не відповідають опису товару, наведеному у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 08.01.2020 №UA500070/2020/200325: -у частині «сплетена», у зв`язку з тим, що текстильні стрічки є вузькими тканинами, які виготовляються у процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи і утоку, а не шляхом плетіння, кручення, як у випадку мотузок, тросів, шпагатів та канатів; у частині «лінійна щільність понад 50000 децитексів (5г/м)» у зв`язку з тим, що для текстильних стрічок (вузьких тканин) лінійна щільність не визначається. Визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати, які для дослідження не надавались. Враховуючи наведене, відповідач вказує на те, що під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що товар не може бути класифікований у зазначеній позивачем товарній позиції 5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси", оскільки у відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401, до товарної позиції 5607 "Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси" включаються шпагат, мотузки, канати та троси, зроблені скручуванням або плетенням. Відтак, відповідач зазначає, що враховуючи наданий лабораторією висновок № 176 від 04.08.2020 посадовою особою відповідача винесено Рішення про визначення коду товару №КТ- UA500070- 0013-2020, код згідно з УКТ ЗЕД , отже під час прийняття оскаржуваних рішень посадові особи митниці керувалися положеннями Митного кодексу України, Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) в редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, Основними правилами інтерпретації класифікації товарів в УКТЗЕД та Поясненнями до Української класифікації товарів, а тому підстави для задоволення позовних вимог ТОВ «УІТАКА», відсутні.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17.08.2020р. позовну заяву ТОВ «УІТАКА», відповідно до положень ст.169 КАС України, було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю вимогам ст.ст.160, 161 КАС України, з підстав чого позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» встановлено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даного судового рішення, шляхом подання до Одеського окружного адміністративного суду доказів на підтвердження сплати судового збору, або доказів на підтвердження звільнення від його сплати.

Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року, у зв`язку з усуненням позивачем недоліків, котрі слугували підставою для залишення адміністративного позову без руху, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі №420/7763/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.

Як встановлено судом, та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «УІТАКА» здійснює господарську діяльність з оптової торгівлі продукції матеріально-технічного призначення, у тому числі, імпортованої за зовнішньоекономічними контрактами з нерезидентами.

ТОВ «УІТАКА» зареєстровано як юридична особа 15.02.2006 року та з 20.02.2006 року взято на податковий облік.

Основним видом економічної діяльності ТОВ «УІТАКА» за кодом КВЕД 46.21є Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

Судом встановлено, що 20.07.2018 року позивачем укладений зовнішньоекономічний контракт №FQSY-037-Р180718Е2 від 20.07.2018 року з постачальником Sun-King Knitted Belt Product Ltd.

Судом з`ясовано, що 08.01.2020 року повноважним представником Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» з метою митного оформлення товару, імпортованого за зовнішньоекономічним контрактом №FQSY-037-Р180718Е2 від 20.07.2018 подано митну декларацію №UA500070/2020/200325, у графі 31 котрої визначено Опис товару: - Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, лінійна щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання. Торговельна марка - немає даних. Виробник ~ Sun-King KnittedBellProduct LTD. Країна виробництва - CN. В графі 33 Код товару декларантом визначений код товару -56075011, який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого ТОВ «УІТАКА» товару в розмірі 24531 доларів США.

Під дослідження наявних у матеріалах справи письмових доказів, судом встановлено, що в межах процедур митного контролю та оформлення товарів, ввезених на митну територію України, за поданою митною декларацією № UA500070/2020/200315 посадовою особою митного органу було відібрано проби (зразки) товарів для встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби 04 лютого 2020 року складено Висновок № -0076. Пунктом 9 Висновку визначено, що метою подання запиту є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Згідно Пункту 10 Висновку завданням для дослідження є встановлення показників та характеристик необхідних для ідентифікації: 1) Визначити фізичні та хімічні характеристики для класифікації товару. 2) Провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису товару у графі 31 МД. Згідно з пунктом 12 Висновку № -0076 Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби визначено, що проби №№1-9 не відповідають опису товару, наведеному у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 08.01.2020 № UA500070/2020/200325: у частині «сплетена», у зв`язку з тим, що текстильні стрічки є вузькими тканинами, які виготовляються у процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи і утоку, а не шляхом плетіння, кручення, як у випадку мотузок, тросів, шпагатів та канатів; у частині «лінійна щільність понад 50000 децитексів (5г/м)», у зв`язку з тим, що для текстильних стрічок (вузьких тканин) лінійна щільність не визначається; визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати, які для дослідження не надавались.

Враховуючи Висновок Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №-0076, Одеською митницею Держмитслужби прийнято Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за Митною декларацією змінено з коду на код .

Судом встановлено, що на підставі Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, митним органом прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112.

Не погодившись з означеними Рішенням про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, та Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112, позивач Товариство з обмеженою відповідальністю Торгова компанія «УІТАКА» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою.

Так, на думку суду, оскаржувані позивачем Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112, винесено митним органом неправомірно, безпідставно, та у порушення положень чинного законодавства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.1 Митного кодексу України законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Відповідно до ст.7 Митного кодексу України митну справу становлять, зокрема, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу.

Митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

Засади митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються цим Кодексом та іншими законами України.

Безпосереднє керівництво здійсненням митної справи покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику..

Суд вказує на те, що процедуру декларування регламентує ст.257 Митного кодексу України. Згідно з ч.1 цієї статті декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи..

Частиною 6 статті 257 Митного кодексу України встановлено, що умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За приписами ч.8 ст.257 Митного кодексу України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться визначені у цієї частині ст.257 МКУ відомості, у тому числі заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення; відомості про товари, зокрема: найменування; звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Статтею 67 Митного кодексу України визначено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Статтею 1 Закону України «Про митний тариф України» встановлено, що цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно з Указом Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17 травня 2002 року №466/2002 Україна приєдналась до вказаної системи.

Відповідно до п. «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходитися відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується щодо своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятого в Гармонізованій системі.

Процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428.

Відповідно до ст. 67 Митного кодексу України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Частиною 1 ст.260 Митного кодексу України визначено, що якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Відповідно до ч.2 ст.260 Митного кодексу України, оформлення органом доходів і зборів тимчасової митної декларації є випуском товарів у заявлений митний режим. Якщо під час митного оформлення товарів органом доходів і зборів бралися проби (зразки) цих товарів для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи), випуск таких товарів до одержання результатів відповідних досліджень (аналізу, експертиз), якщо вони не підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, може бути здійснений органом доходів і зборів за тимчасовою митною декларацією у порядку та на умовах, встановлених Кабінетом Міністрів України.

Статтею 67 Митного кодексу України передбачено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з ч.1 ст.69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Частиною 4 статті 69 Митного кодексу України передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Згідно з ч.5 ст.69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до ч.7 ст.69 Митного кодексу України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012р. №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.2012р. за №1085/21397, відповідно до якого контроль правильності класифікації товарів це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012р. №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Розділом ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012р. №650 передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до Митного кодексу України.

Посадові особи підрозділу митного оформлення чи митного поста, відділу митних платежів здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У випадку, передбаченому підпунктом "а" абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТ ЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю.

У випадку, передбаченому підпунктом "б" абзацу четвертого цього пункту, перевіряється відповідність характеристик товару критеріям, визначальним для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД за наведеними характеристиками товару в Рішенні.

У випадку, передбаченому підпунктами "б", "в" абзацу четвертого цього пункту, виявлені Рішення на ідентичні або подібні (аналогічні) товари беруться до уваги.

Суд вказує на те, що частиною 1 ст.356 Митного кодексу України встановлено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, в тому числі визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною 2 ст.357 Митного кодексу України визначено, що дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Відповідно до ч.8, ч.9 ст.357 Митного кодексу України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються:1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи);2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза);3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Згідно з ч.11,12 ст.357 Митного кодексу України у разі недостатньої ясності та повноти висновку експерта може бути призначено додаткове дослідження (аналіз, експертиза), яке доручається тому самому або іншому експертові. У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Судом встановлено, що у висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0076 від 04 лютого 2020 року, зазначено, що проби мають пружки з двох боків, отримані шляхом обертання утокової нитки, яка проходить від одного краю до іншого, зигзагом, та створюючи пруг у місцях згинання. Тканини, які складаються з основи та утоку, чиї два подовжених краї формується шляхом обертання утокової нитки - вузькі тканини з крайками. У висновку також вказано, що проби не є крученими та/або плетеними, тому не відносяться до канатів, тросів, мотузок та шпагатів. Просочення, дублювання та покриття пластмасами проби, що спостерігається неозброєним оком, не виявлено. Також, в означеному висновку вказано, що визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати, які для дослідження не надавались.

Зокрема, судом з`ясовано, що спірні правовідносини між ТОВ «УІТАКА» та Одеською митницею Держмитслужби виникли з приводу тлумачення та застосування УКТЗЕД при визначенні товарної позиції «Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання.

Так, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються».

09.06.2015 року Наказом ДФС України №401затверджені Пояснення до УКТ ЗЕД.

Так, до товарної позиції 5806 включаються такі вузькі тканини:

1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з`єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4).

3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з`єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються.

4) З`єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга.

До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок.

Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

До цієї товарної позиції включаються також вузькі тканини з металевих ниток за умови, що такі тканини безсумнівно використовуються для одягу, оздоблювальних або аналогічних цілей (див. Примітку 7 до цієї групи).

Галуни, розглянуті в цій товарній позиції, є вузькими стрічками; тасьма - товста, міцна, вузька тканина переважно з бавовняних, лляних, конопляних чи джутових волокон, тасьма і галуни використовуються в шорній справі, для упряжі, для виготовлення пасків, поясів, сидінь стільців і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються паски для сліпих з двох стрічок, з`єднаних через рівні інтервали вузькими смугами, причому весь виріб одержують протягом однієї неперервної операції ткацтва.

В свою чергу до товарної позиції 5607 включаються шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси:

5607 5 - з інших синтетичних волокон:

- з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів:

- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м):

5607 50 11 00 --- плетені або в обплетенні.

Шпагати, мотузки, канати та троси використовуються як пакувальний шпагат, для обв`язування пакетів, буксирування, навантажувальних робіт і т.д. їхній поперечний переріз звичайно круглий, але іноді (наприклад, деякі троси для приводів) мають квадратний, трапецієподібний чи трикутний переріз. Вони, як правило, не відбілюються, але можуть бути забарвлені, просочені, щоб зробити їх стійкими до гниття, сформовані із забарвленим пасом або просочені, з покриттям чи в оболонці з гуми чи пластмас.

Суд акцентує, що відповідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції: 5607 «Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси: 5607 5 - з інших синтетичних волокон: - з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів: - з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м): 5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні».

Так, основною метою проведення Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби дослідження (аналізу/експертизи) відібраних зразків товару ТОВ «УІТАКА», зокрема, було встановлення визначальних характеристик для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД.

Водночас, як з`ясовано судом, саме лінійна щільность зразків була такою визначальною характеристикоюдля класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД, яка, при цьому, не була визначена Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

Крім того, експертний висновок не містить відомостей, а також відповідей на питання - чи є надані зразки товару вузькими тканинами у тому сенсі, як це розтлумачується у примітці 5 до Групи 58 УКТЗЕД, та в контекстовому описі і поясненнях до товарної позиції 5806 УКТЗЕД.

Отже, враховуючи наведене, суд доходить висновку, що не визначивши усіх необхідних характеристик згідно УКТЗЕД заявленого, ТОВ «УІТАКА» на розмитнення товару, Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби здійсенило визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи, при цьому, достовірними даними щодо нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції, є у свою чергу свідчить про невідповідність вказаного висновку таким основним критеріям як повнота, достовірність, належність, котрим власне повинні відповідати надані до суду докази.

Також, судом враховано, що в межах аналогічних спірних правовідносин постановою Верховного Суду по справі № 815/1465/17 від 04.09.2018 р. за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УІТАКА" до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішення Одеської митниці ДФС про визначення коду товару від 02.03.2017 №КТ-UA-2017 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 22.03.2017 №UA500060/2017/00013, касаційну скаргу Одеської митниці Державної фіскальної служби залишено без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року, якою позов ТОВ «УІТАКА» було задоволено повністю.

Зокрема, Верховним Судом по справі № 815/1465/17, зазначено, що суди попередніх інстанцій обґрунтовано не взяли до уваги висновок Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 24.02.2017 №100Ю, яким було віднесено частину досліджуваних зразків товару, завезеного позивачем, до вузьких тканин з тканими пругами, з ниток різних кольорів; просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє: склад синтетичні нитки з поліефіру 100%, на підставі якого контролюючим органом було віднесено такий товар до коду УКТЗЕД , оскільки, по-перше, у вказаному висновку зазначено, що в Одеському відділенні відсутнє необхідне обладнання для визначення лінійної щільності проб, а вказана характеристика згідно Пояснень до УКТ ЗЕД є однією із визначальних, проте дослідження щодо вказаної характеристики не проводилось взагалі, по -друге, експертний висновок не містить повної інформації та не відповідає на питання чи являються надані зразки товару «вузькими» тканинами у тому сенсі, як це розуміється у примітці 5 до Групи 58 УКТЗЕД, та в контекстовому описі й поясненнях до товарної позиції 5806 УКТЗЕД.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позивач здійснив декларування (визначив код УКТЗЕД) імпортованих товарів відповідно до вимог митного законодавства, натомість контролюючим органом не доведено належними, достатніми, та юридично спроможними доказами, що Товариством при декларуванні невірно визначено код УКТЗЕД.

Вищевикладене спростовує твердження відповідача, наведені у письмовому відзиві на адміністративний позов.

Відтак, суд дійшов висновку, що Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, яким Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за Митною декларацією змінено з коду на код , Одеською митницею Держмитслужби прийнято неправомірно, та безпідставно, а тому підлягає скасуванню.

Оскільки суд дійшов висновку щодо неправомірності прийняття митним органом спірного рішення про визначення коду товару, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500070/2020/00112, також підлягає скасуванню, так як прийнята на його підставі.

Згідно з ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112 правомірні, документально підтверджені, базуються на положеннях чинного законодавства, отже підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.72-77, 139, ч.9 ст.205, ст.ст.241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування Рішення про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020, Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112, задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати Рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 06.02.2020р. №KT-UA-2020.

3. Визнати протиправними та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500070/2020/00112 Одеської митниці Держмитслужби.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (65078, м.Одеса, вул.Івана та Юрія Лип,21-А, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (65026, м.Одеса, вул.Грецька,44, каб.2/А, ) судові витрати по сплаті судового збору у загальному розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст.293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Харченко Ю.В.

.