Справа № 638/15335/20
Суддя: Цвірюк Д. В.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/378/20
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

09 листопада 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора батальйону №1 роти №5 Управління патрульної поліції у Харківській області лейтенанта поліції Турманідзе Давіда Зурабовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до інспектора батальйону 1 роти 5 лейтенанта поліції Управління патрульної поліції у Харківській області Турманідзе Давіда Зурабовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої заяви, суддею встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених у ст.160 КАС України.

Зокрема, в порушення п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві не зазначено поштові індекси сторін, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача.

Крім того, частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята,шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 122, частина перша статті 123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.2 ст. 122 КУпАП, інспектор поліції відповідного органу чи підрозділу Національної поліції діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Отже, відповідний інспектор поліції не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 122 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено у Постанові Верховного Суду у справі №724/716/16-а від 26 грудня 2019 року.

В даному випадку інспектор поліції або структурний підрозділ Національної поліції, в якому проходить службу такий інспектор поліції, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Також, в супереч п.8 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення вимог п.11 ч.5 вказаної статті до позову не додано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, позивачем не оплачений судовий збір та не подано документів, на підставі яких відповідно до Закону України «Про судовий збір» позивач може бути звільнений від сплати судового збору.

Так, згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до положень статей 3,5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до правової позиції у постанові по справі №543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, розмір судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 420,40 грн.

Також в порушення вимог ч.4 ст. 161 КАС України до позовної заяви не додано всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

За таких обставин, суддя вважає адміністративний позов таким, що не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України та пропонує позивачу:

-зазначити у позові поштові індекси сторін, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача;

-зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви

-надати власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

-сплатити судовий збір в розмірі 420,40 грн. та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору у визначеному судом розмірі на належні реквізити.

Згідно з положеннями ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За ч.3 ст.169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 160, 169 КАС України, суддя,-

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора батальйону 1 роти 5 лейтенанта поліції Управління патрульної поліції у Харківській області Турманідзе Давіда Зурабовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків заяви три дні з дня її вручення.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.В.Цвірюк