Справа № 460/3121/20
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 460/3121/20 пров. № А/857/10978/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Копанишин Х.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 29 липня 2020 року, головуючий суддя Друзенко Н.В., ухвалене о 12:05 год. у м. Рівне, повний текст якого складено 03.08.2020 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

В травні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ГУ НП в Рівненській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 243 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 20 березня 2020 року; визнати протиправним та скасувати наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 45 о/с "По особовому складу" від 27 березня 2020 року в частині звільнення оперуповноваженого СКП Здолбунівського ВП Острозького ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_1 , зі служби в поліції; поновити на посаді та стягнути середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на те, що накази відповідача, якими ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, що полягало у його відсутності на службі протягом робочого часу у період з 16.01.2020 року по 20.03.2020 року, видані без достатніх на те правових підстав і з порушенням процедури їх видачі. Зокрема, зауважено, що у всі, вказані у них дати, позивач або був присутній на роботі, або проходив медичний огляд, або був тимчасово непрацездатний, тобто відсутній з поважних причин, а тому він не порушував службову дисципліну. Крім того, відповідачем безпідставно було призначене службове розслідування щодо позивача і порушено визначений законодавством місячний строк на притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Також представником зазначено, що відповідач не повідомив позивача про проведення службового розслідування, призначеного за фактом порушення ним дисципліни і, як наслідок позбавив можливості надати свої пояснення, що у свою чергу призвело до неврахування обставин його відсутності на робочому місці. Зауважено, що звільнення поліцейського під час його тимчасової непрацездатності не допускається, а тому відповідач протиправно притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності протягом його перебування на лікарняному.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 29 липня 2020 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області №243 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 20 березня 2020 року; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області "По особовому складу" №45 о/с від 27 березня 2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управлення Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_1 , зі служби в поліції; поновлено ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управлення Національної поліції в Рівненській області з 27 березня 2020 року; стягнуто з Головного управління Національної поліції в Рівненській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.03.2020 року по 29.07.2020 року в розмірі 12640,56 грн. (сума зазначена без урахування обов`язкових утримань).

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ГУ НП в Рівненській області оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що службове розслідування було проведено відповідно до наказу начальника ГУНП в Рівненській області, який виданий на підставі рапорту 04.03.2020 року т.в.о. начальника Здолбунівського ВП Острозького ВП ГУНП в Рівненській області Кушика А.В. в якому він доповів, що лейтенант поліції ОСОБА_1 з 16.01.2020 року по 04.03.2020 року відсутній на службі без поважних причин і просив призначити службове розслідування з даного приводу. На виконання вказаного наказу дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, яким підтвердились вказані факти. Вказано, що проступок було виявлено 20.03.2020, тобто у дату затвердження висновку, а тому строк встановлений для притягнення позивача до відповідальності не закінчився. Відсутність ОСОБА_1 на службі з 16.01.2020 року по 20.03.2020 року є грубим порушенням службової дисципліни і підтверджується комісійними актами складеними посадовими особами відповідача за кожен робочий день окремо. Факт відсутності позивача на робочому місці також засвідчується тим, що у журналах, які ведуться у відділі поліції немає його підписів за згаданий вище період. Поряд з цим, вважає, що позивача належним чином було повідомлено про проведення службового розслідування, про що свідчить відстеження рекомендованого поштового відправлення. Разом з тим, позивач на службу не прибув, пояснень щодо своєї відсутності на роботі не надав. Відповідач зазначає, що позивача було правомірно звільнено протягом його тимчасової непрацездатності, оскільки у відповідача була інформація, що ОСОБА_1 на лікарняному не перебуває, а листків непрацездатності останній не надав.

В судовому засіданні позивача заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 з 28.08.2015 року по 27.03.2020 року працював в органах внутрішніх справ, має звання лейтенант поліції, з 07.11.2015 року обіймав посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління поліції у Рівненській області (далі-ГУНП в Рівненській області) (а.с.40 т.1, а.с.57-61 т. 1).

04.03.2020 року т.в.о. начальника Здолбунівського ВП Острозького ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_2 подав рапорт на ім`я начальника ГУНП в Рівненській області, в якому доповів, що лейтенант поліції ОСОБА_1 з 16.01.2020 року по 04.03.2020 року відсутній на службі без поважних причин (а.с.71 т.1). Просив призначити службове розслідування по даному факту. Водночас вказав, що в ході телефонної розмови ОСОБА_1 повідомив, що перебуває на лікарняному, проте в якому саме медичному закладі та з яким діагнозом повідомити відмовився.

05.03.2020 року на підставі такого рапорту начальником ГУНП в Рівненській області Самчуком В. виданий наказ №487, яким призначено службове розслідування за фактом відсутності ОСОБА_1 з 16.01.2020 року по 05.03.2020 року на робочому місці без поважних причин (а.с.70 т.1).

На виконання вказаного наказу дисциплінарною комісією проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Здолбунівського ВП ГУНП у Рівненській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 і за його результатами прийнято висновок від 20.03.2020 року (а.с.36-39 т.1).

У межах цього розслідування 12.03.2020 року до т.в.о. начальника Здолбунівського ВП Острозького ВП Головного управління Національної поліції в Рівненській області Годуна О. надійшли рапорти, на той час начальника СКП Здолбунівського відділення поліції майора Броча С., начальника СВ Здолбунівського відділення поліції капітана ОСОБА_3 , заступника начальника Здолбунівського відділення поліції старшого лейтенанта ОСОБА_4 щодо виявленого грубого порушення службової дисципліни з боку оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Здолбунівського ВП ГУНП у Рівненській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а саме: його відсутність з 16.01.2020 року по 12.03.2020 року на робочому місці без поважних причин (а.с.73-75 т.1).

Поряд з цим, були складені акти про засвідчення факту відсутності лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі від: 16.01.2020 року, 17.01.2020 року, 20.01.2020 року, 21.01.2020 року, 22.01.2020 року, 23.01.2020 року, 24.01.2020 року, 27.01.2020 року, 28.01.2020 року, 29.01.2020 року, 30.01.2020 року, 31.01.2020 року, 03.02.2020 року, 04.02.2020 року, 05.02.2020 року, 06.02.2020 року, 07.02.2020 року, 10.02.2020 року, 11.02.2020 року, 12.02.2020 року, 13.02.2020 року, 14.02.2020 року, 17.02.2020 року, 18.02.2020 року, 19.02.2020 року, 20.02.2020 року, 21.02.2020 року, 24.02.2020 року, 25.02.2020 року, 26.02.2020 року, 27.02.2020 року, 28.02.2020 року, 02.03.2020 року, 03.03.2020 року, 04.03.2020 року, 05.03.2020 року, 06.03.2020 року, 10.03.2020 року, 11.03.2020 року, 12.03.2020 року, 13.03.2020 року, 16.03.2020 року, 17.03.2020 року, 18.03.2020 року, 19.03.2020 року (а. с. 73-120 т.1). Зі змісту цих документів вбачається, що факт відсутності позивача на службі підтверджується відсутністю його підписів у Журналі обліку опечатування приміщень і переданих під охорону Здолбунівському ВП від 03.01.2020 року №2063 за вказані вище дати.

Також у висновку зазначено, що зі слів ОСОБА_1 він з 16.01.2020 року перебуває на лікарняному, однак рапорт на ім`я керівництва він не писав, про місце лікування нікого не повідомляв. Водночас, відповідно до службової характеристики за період служби він зарекомендував себе переважно з негативної сторони, неодноразово притягався до дисциплінарної відповідальності. Також, вказано, зокрема, що наказом Острозького ВП ГУНП від 26.09.2019 року №69 ОСОБА_1 оголошено дисциплінарне стягнення сувора догана. Проте, цей наказ скасований рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 року у справі №460/2899/19, яке набрало законної сили 17.03.2020 року, тобто до дати винесення висновку за результатами службового розслідування (20.03.2020 року).

З метою встановлення обставин щодо тимчасової непрацездатності позивача дисциплінарною комісією був направлений запит до начальника управління охорони здоров`я Рівненської обласної державної адміністрації від 10.03.2020 року за №780/116/12/01-2020 стосовно того чи перебував ОСОБА_1 на лікарняному за згаданий вище період (а.с.121 т.1).

Згідно з інформацією від 16.03.2020 року, отриманою за цим запитом, відомості щодо перебування на лікуванні чи зверненні за медичною допомогою позивача за період з 16.01.2020 року по 16.03.2020 року від лікувально-профілактичних закладів області не надходили (а.с.122 т.1)

Для з`ясування обставин та запрошення для надання письмових пояснень ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 направлявся лист від 10.03.2020 року №775/12/03/2020 з повідомленням про призначення службового розслідування за фактом порушення останнім службової дисципліни. Проте, позивач для надання своїх пояснень у межах службового розслідування до ГУНП не прибув (а.с.123 т.1).

У висновку зазначено, що у ході проведення службового розслідування позивач не надав жодних підтверджуючих документів щодо перебування його на лікарняному та причини відсутності його на роботі за вказані вище періоди. Відтак, встановлено, що ОСОБА_1 грубо порушив вимоги службової дисципліни, пункту 1 статей 1, 3 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пунктів 1,2 частини 1статті 18 Закону України Про Національну поліцію, що виразилося у його тривалій відсутності на робочому місці без поважних причин. Тобто, своїми діями позивач вчинив дисциплінарний проступок, за вчинення якого дисциплінарна комісія рекомендувала керівництву звільнити його зі служби у поліції.

На підставі висновку службового розслідування ГУНП в Рівненській області видало наказ від 20.03.2020 року №243 про притягнення до дисциплінарної відповідальності (а.с.15-16 т.1). Згідно з пунктом 1 наказу начальника ГУНП в Рівненській області від 20.03.2020 року №243 за грубе порушення службової дисципліни, п. п. 1, 2, 4, 5, 8, 13 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460-IV, вимог п.п. 1, 6 ч. 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, що виразилося у його тривалій відсутності на робочому місці без поважних причин, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за підпунктом 6 пункту 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію, лейтенант поліції ОСОБА_1 , оперуповноважений сектору кримінальної поліції Здолбунівського ВП ГУНП у Рівненській області.

27.03.2020 року начальник ГУНП в Рівненській області видав наказ №45 о/с, яким, зокрема, відповідно до частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області лейтенанта ОСОБА_1 звільнено з 27.03.2020 року зі служби в поліції (а.с.56 т.1).

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що приймаючи спірні накази: №243 від 20 березня 2020 року та №45 о/с від 27 березня 2020 року, відповідач дійшов до помилкового висновку про допущення позивачем порушення службової дисципліни.

Такі висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи та є помилковими, виходячи з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII).

Як встановлено ч. 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Статтею 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. Службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Як встановлено частиною 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно із статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарним передбачено, що проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі Порядок №893).

Розділом 5 Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Так, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення, пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи, документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку, обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, користуватися правничою допомогою.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення. Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів. Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Як встановлено частинами 4, 5 статті 22 Дисциплінарного статуту стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Так, матеріалами справи підтверджено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності спірними наказами та подальшого звільнення слугували порушення установлені службовим розслідуванням та викладені у Висновку службового розслідування від 20.03.2020 року, проведеного ГУНП в Рівненській області за фактом порушення службової дисципліни позивачем.

Під час здійснення службового розслідування, для з`ясування обставин та запрошення для надання письмових пояснень ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 направлявся лист від 10.03.2020 року №775/12/03/2020 з повідомленням про призначення службового розслідування за фактом порушення останнім службової дисципліни.

Позивач вказував на те, що з 26.01.2018 року місце його проживання зареєстроване Управлінням забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради за адресою : АДРЕСА_2 , тобто такий лист був відправлений за неправильною адресою проживання позивача.

Матеріалами справи підтверджено, що лист від 10.03.2020 року №775/12/03/2020, який направлявся на адресу позивача: АДРЕСА_1 був отриманий ним 12.03.2020 року, про що свідчить витяг відстеження поштового відправлення (т. 1 а.с. 125).

Також матеріалами справи підтверджено, що оскаржені накази направлялись позивачу на вказану адресу: АДРЕСА_1 та отримувались ним, про що свідчить його підпис про їх отримання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що позивач був належним чином повідомлений про можливість надання письмових пояснень під час здійснення службового розслідування, однак цього не зробив.

Також, матеріали справи містять докази того, що ОСОБА_1 , здійснюючи досудове розслідування матеріалів щодо вчинення кримінальних правопорушень здійснював допит свідків 16.01.2020 року - ОСОБА_5 , 17.01.2020 року - ОСОБА_6 , 20.01.2020 року - ОСОБА_7 , 22.01.2020 року - ОСОБА_8 , 23.01.2020 року ОСОБА_9 , 27.01.2020 року - ОСОБА_10 та 28.01.2020 року ОСОБА_11 (а.с.147-154 т.1).

Однак, листом Здолбунівського ВП Острозького відділу поліції ГУНП в Рівненській області від 21.07.2020 року №6235/204/12/01-2020 повідомлено, що доручень щодо допиту цих свідків позивачу керівником не давались і вказані особи в матеріалах кримінальних проваджень не фігурують (а.с.238 т.1).

Також матеріалами справи підтверджено, що 05.08.2020 року внесено відомості до ЄРДР №0003536 за ч. 1 ст. 366 КК України по факту надання ОСОБА_1 підроблених документів (протоколів допиту свідків) до Рівненського ОАС та ГУ НП в Рівненській області.

Таким чином, покликання позивача про те, що останній перебував на роботі з 16.01.2020 року по 17.01.2020 року, з 20.01.2020 року по 24.01.2020 року і з 27.01.2020 року по 28.01.2020 року, здійснюючи досудове розслідування матеріалів щодо вчинення кримінальних правопорушень, про що свідчать протоколи допиту свідків спростовується наявними в матеріалах справи доказами.

Також матеріалами справи підтверджено, що позивач був тимчасово непрацездатний у періоди: з 30.01.2020 року по 07.02.2020 року включно згідно з довідкою №1 Про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ виданою 30.01.2020 року Рівненською центральною міською лікарнею з 11.02.2020 року по 21.02.2020 року згідно з довідкою №2 Про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ виданою 11.02.2020 року Рівненською центральною міською лікарнею, з 24.02.2020 року по 06.03.2020 року включно згідно з довідкою №24 Про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ виданою 24.02.2020 року Центром первинної медико-санітарної допомоги Ювілейний, з 11.03.2020 року по 20.03.2020 року включно згідно з довідкою №70 Про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ виданою 11.03.2020 року Рівненською центральною міською лікарнею.

Проте, про свою тимчасову непрацездатність у згадані період позивач повідомив лише 04.03.2020 року, що підтверджується його рапортом від 04.03.2020 року.

Факт невиходу позивача на роботу також підтверджується комісійними актами про відсутність ОСОБА_1 на службі у періоди: з 16.01.2020 року по 17.01.2020 року, з 20.01.2020 року по 24.01.2020 року, з 27.01.2020 року по 31.01.2020 року, з 03.02.2020 по 07.02.2020 року, з 10.02.2020 року по 14.02.2020 року, з 17.02.2020 року по 21.02.2020 року, з 24.02.2020 року по 28.02.2020 року, з 02.03.2020 року по 06.03.2020 року, з 10.03.2020 року по 13.03.2020 року і з 16.03.2020 року, по 19.03.2020 року.

Разом з цим, у журналі обліку опечатування приміщень і переданих під охорону Здолбунівського відділення поліції, який ведеться з 03.01.2020 року немає підписів позивача про здачу ним службового кабінету під охорону з 16.01.2020 року по 19.03.2020 року.

Про те, що його підписів немає і за попередній період його роботи з 03.01.2020 року по 15.01.2020 року, колегія суддів зазначає, що такий період не був охоплений службовим розслідуванням, відтак не може надаватись оцінка судом.

З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що беручи до уваги підставність невиходу позивача на роботу у період з 30.01.2020 року по 19.03.2020 року, у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю, позивачем не наведено обґрунтованих підстав неприбуття його на службу у періоди з 16.01.2020 року по 17.01.2020 року, з 20.01.2020 року по 24.01.2020 року і з 27.01.2020 року по 28.01.2020 року.

Відтак, відповідач дійшов правомірного висновку про відсутність ОСОБА_1 на службі протягом певного періоду, що є грубим порушенням службової дисципліни відтак правомірно звільнено з військової служби за ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», через що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, відтак задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про порушення судом норм матеріального і процесуального права, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, через що судове рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області задовольнити, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 29 липня 2020 року у справі №460/3121/20 скасувати та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький

Повний текст постанови складено 06.11.2020 року.