Справа № 640/24382/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 листопада 2020 року м. Київ № 640/24382/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, треті особи: Держгеокадастр України, Відділ Держгеокадастру в Новоодеському районі Миколаївської області, Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, Новоодеська міськрада Миколаївської області, Новоодеський районний суд Миколаївської області, про визнання протиправними рішень, відшкодування шкоди,

установив:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Генеральної прокуратури України, треті особи: Держгеокадастр України, Відділ Держгеокадастру в Новоодеському районі Миколаївської області, Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, Новоодеська міськрада Миколаївської області, Новоодеський районний суд Миколаївської області, в якій просить:

- винести рішення, яким визнати протиправними рішення - відмови виконати повноваження правоохоронних органів - відповідача по справі, який заперечує вимоги закону - злочин: невиконання повноважень посадовою особою під час здійснення діяльності, що є порушенням вимог законодавства, є зловживання владою для отримання неправомірної вигоди, вимоги Конвенції ООН "Проти корупції", держави Україна, яка є найкорумпованішою серед держав Європи, Близького Сходу, Індії, Африки, яка є першою в світі за рівнем недовіри до влади, де корупційні діяння - державну зраду Президента України розслідують журналісти, де безкарність - основна проблема усіх органів влади, де суд - корумпований, немає довіри в суспільстві, результати судових розглядів визначені заздалегідь за неправомірну вигоду "хабар" (доповідь ООН);

- відшкодувати шкоду, завдану протиправною дією органу влади в розмірі 5 мільйонів гривень.

Визначаючись щодо наявності підстав для відкриття провадження у справі суд керується приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), якими передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Разом з тим, позивачем в позовній заяві не вказано ідентифікаційного коду відповідача та третіх осіб у справі, їх відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси, а також відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти позивача.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Окрім того, частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В свою чергу, частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Однак в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено з якими саме рішеннями Генеральної прокуратури України не погоджується позивач, зокрема, дати і номерів рішень. Також не зазначено, в чому саме полягає порушення прав, свобод та інтересів позивача з боку відповідача.

Таким чином, в уточненій позовній заяві необхідно конкретизувати рішення відповідача, які на думку позивача, порушують її права, свободи чи інтереси та надати суду їх копії, а також обґрунтувати вимоги щодо протиправності таких рішень відповідача.

Також частиною першою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Проте додатки до позовної заяви надані позивачем лише для суду.

Тобто, позивачу необхідно подати копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Окрім того, частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-ІХ з 01.01.2020 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2102 грн.

Тобто, позивачу при зверненні до суду з даною позовною заявою сплаті підлягає судовий збір у сумі 840,80 грн, однак до позовної заяви доказів його сплати не долучено, а навпаки заявлено клопотання про звільнення сплати судового збору, мотивоване тим, що позивач є постраждалою особою від протиправних дій держави. Окрім того, позивач є непрацездатною особою, яка неспроможна сплатити судовий збір, оскільки є малозабезпеченою.

Розглянувши подану заяву, суд при її вирішенні виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас Законом України "Про судовий збір" передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом, а позивач зобов`язаний додати до клопотання про відстрочення сплати судового збору всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені у клопотанні підстави.

Так, з доданих до заяви про звільнення від сплати судового збору документів вбачається, що вказані документи стосуються отримання доходу позивачем за період з 01.01.2019 по 31.01.2020. Разом з тим, з даною позовною заявою позивач звернулася до суду у жовтні 2020 року. Таким чином, позивачем не доведено її скрутного матеріального становища саме станом на день звернення до суду, а з наданих документів вбачається, що розмір судового збору за подання даної позовної заяви (840,80 грн) не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

За таких підстав, позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами відсутність можливості сплатити судовий збір у розмірі, встановленому діючим законодавством.

При цьому слід зазначити, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а частиною другою статті 44 КАС України на учасників справи покладено обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981 №R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання позовних заяв до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 161, 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, треті особи: Держгеокадастр України, Відділ Держгеокадастру в Новоодеському районі Миколаївської області, Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, Новоодеська міськрада Миколаївської області, Новоодеський районний суд Миколаївської області, про визнання протиправними рішень, відшкодування шкоди, - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням у ній:

ідентифікаційного коду відповідача та третіх осіб у справі, їх відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси, а також відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти позивача;

реквізитів рішень відповідача, які на думку позивача, порушують її права, свободи та інтереси ;

обґрунтування вимоги щодо протиправності оскаржуваних рішень відповідача та порушення такими рішеннями прав, свобод чи інтересів позивача;

- документа про сплату судового збору у сумі 840,80 грн на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: "Отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "*;101;_______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва" або доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору;

- належним чином засвідчених копій доданих до позовної заяви документів для інших учасників справи;

- належним чином засвідчених копій спірних рішень відповідача або клопотання про їх витребування.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак