Справа № 640/1434/19
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2020 року м. Київ № 640/1434/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Катющенка В.П., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Урарп"
допро Чорноморської митниці Держмитслужби визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаремонтне підприємство "УРАРП" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- рішення Миколаївської митниці ДФС від 27.10.2018 № UA504160/2018/000002/1 про коригування митної вартості товарів та складену на її підставі картку відмови від 30.10.2018 № UA504160/2018/00012 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - авіаційних двигунів Д-30КП-2, заводські № 2068, № 2006, № 2026 та № 2029;

- рішення Миколаївської митниці ДФС від 31.10.2018 № UA504170/2018/000013/2 про коригування митної вартості товарів та складену на її підставі картку відмови від 31.10.2018 № UA504170/2018/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - авіаційних двигунів Д-30КП-2, заводські № 2015, № 2025;

- рішення Миколаївської митниці ДФС від 31.10.2018 № UA504170/2018/000014/2 про коригування митної вартості товарів та складену на її підставі картку відмови від 31.10.2018 № UA504170/2018/00081 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - авіаційного двигуна Д-30КП-2, заводський № 2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що у контролюючого органу були відсутні правові підстави для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), оскільки позивачем до декларацій митної вартості були додані документи, що підтверджують митну вартість. Натомість висновки митного органу, що надані позивачем відомості щодо ціни імпортованого товару не є об'єктивними та достатньо підтвердженими документально, не ґрунтуються на законі, а тому вважає оскаржувані рішенні та картки відмови протиправними, вчиненими та прийнятими з порушенням норм Митного кодексу України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 640/1434/19 та призначено підготовче засідання на 28.03.2019.

26.03.2019 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Пояснив, що митним органом неможливо було застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору, у зв'язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: інформація, яка зазначена у звіті про незалежну оцінку від 22.10.2018, не відповідає інформації, що зазначена у договорі на переробку від 25.07.2017 № 25/05-17/01F в частині здійснення середнього ремонту; відсутня документальна інформація щодо числових значень складових митної вартості товару, а саме: витрат на страхування, пакування; відсутня інформація про стан виконаних робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлювального) ремонту від 15.01.2018 № 15/01-18/01ФС та № 15/01-18/02ФС. За наведених обставин, митна вартість ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів, яка визначаються з використанням способів, які не суперечать положенням законів України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

У підготовчому судовому засіданні 28.03.2019 задоволено клопотання представника позивача про оголошення перерви для підготовки відповіді на відзив та оголошено перерву до 25.04.2019.

08.04.2019 до суду від представника позивача Стахова Р.В. надійшла відповідь на відзив, за змістом якої останній просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Наполягав на тому, що у відповідача не було правових підстав для витребування додаткових документів. Звернув увагу, що твердження відповідача про відсутність формулярів не відповідають дійсності, позаяк до митних декларацій позивачем додано копії витягів з формулярів. Також акцентував увагу, що оскільки в авіаційних двигунах різні дати виготовлення, технічний стан, використані різні призначені та міжремонтні ресурси, різні ступені пошкоджень, визначити їх вартість по аналогії з іншими авіаційними двигунами цього типу неможливо. У зв'язку з тим, що ТОВ "Авіаремонтне підприємство "УРАРП" є спеціалізованим підприємством з ремонту саме цього типу двигунів, а саме: Д-30КП, Д-30КП-2, було прийнято рішення про придбання авіадвигунів у власників за ціною, визначеною незалежним оцінювачем, оскільки позивач планував в подальшому використовувати окремі складові двигунів в якості запчастин при ремонті інших авіадвигунів. Відповідно до звіту про незалежну оцінку, враховуючи конкретні характеристики авіаційних двигунів, які оцінювались, та їх технічний стан, залишки міжремонтних і призначених ресурсів, встановлено вартість кожного окремого двигуна Д-30КП-2, заводські номера 2068, 2006, 026, 2015, 2025, 2018, станом на 30.09.2018, що становить 81840,00 грн за кожний авіаційний двигун. Тому, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, в силу приписів статті 49 Митного кодексу України, є вартість товарів, що використовуються для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

24.04.2019 до суду від представника відповідача Залуцької Н.П. надійшли заперечення, за змістом якого остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

У зв'язку перебуванням головуючого судді на лікарняному, підготовче судове засідання 25.04.2019 не відбулось та призначено наступне підготовче засідання на 06.06.2019 в режимі відеоконференції.

У зв'язку з повідомленням про мінування Окружного адміністративного суду міста Києва 06.06.2019 підготовче судове засідання не відбулось, наступне судове засідання призначено на 29.08.2019.

Ухвалою суду від 29.08.2019 закрито підготовче провадження у справі № 640/1434/19 та призначено розгляд справи по суті у судове засідання на 26.09.2019.

Представник позивача у судовому засіданні 26.09.2019 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд позов задовольнити. Також у судовому засіданні представником позивача подано заяву про розгляд справи у письмовому провадженні.

Представник відповідача у судове засідання 26.09.2019 не прибув, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.

На підставі частини дев'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив про продовження розгляду справи у порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 02.11.2020 допущено заміну первинного відповідача його правонаступником.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

27.04.2018 між компанією "TECHNOLINE (FZC)" (ОАЕ) (Замовник) та ТОВ "Авіаремонтне підприємство "Урарп" (Виконавець) укладено договір № 27-04-18/01УР про надання послуг, за умовами якого Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов'язання організувати та виконати середній ремонт авіаційних двигунів типу Д-30КП, Д-30КП-2, заводські номери яких зазначені у додатках до діючого договору, а саме: повузлове розбирання двигунів; дефектацію вузлів та агрегатів на предмет їх подальшої експлуатації; ремонт вузлів та агрегатів або їх заміну; збірку двигунів; опробування двигунів після ремонту (том 1 а.с. 64-68).

Згідно додаткової угоди № 2 від 18.09.2018 Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов'язання організувати та здійснити виконання середнього ремонту авіаційних двигунів типу ДК-30КП-2 заводські номери 2068, 2006, 2026, 2029, які призначені для установки на цивільне повітряне судно типу Ил-76ТД заводський № , реєстраційний № UR-CIV, яке перебуває у реєстрі цивільних повітряних суден України.

За результатами проведеного Виконавцем вхідного контролю і дефектації двигунів, зазначених у пункті 1 діючої додаткової угоди, було встановлено значне пошкодження елементів газоповітряного тракту двигунів, а також встановлено, що двигуни мають мінімальні запаси ресурсів експлуатації, у зв'язку з чим виконання їх ремонту економічно не доцільно.

Крім того, у зв'язку з тим, що у Замовника відсутні оригінали формулярів на двигуни, а також оригінали паспортів на навісні агрегати двигунів, а Виконавцю надано тільки копії їх окремих листів, неможливо відновити формуляри на ці двигуни та паспорти на агрегати.

Враховуючи встановлену економічну недоцільність виконання ремонту двигунів і повернення їх Замовнику, Сторони погодили, зокрема, провести незалежну оцінку вартості двигунів та, враховуючи наявність укладеного Сторонами договору купівлі-продажу від 21.06.2018 № 2106/18-1, укласти додаткову угоду до даного договору на купівлю-продаж двигунів.

Згідно звітів про незалежну оцінку авіаційних двигунів Д-30КП-2 заводські № 2018, № 2025, № 2015, № 2068, № 2006, № 2026, № 2029, виконаних суб'єктом оціночної діяльності ТОВ "Стоун Брідж", визначено ринкову вартість вказаних двигунів станом на 30.09.2018, яка становить для кожного окремого двигуна, який був у користуванні, у розмірі 81840,00 грн (том 1 а.с. 96-191).

21.06.2018 між компанією "TECHNOLINE (FZC)" (ОАЕ) (Продавець) та ТОВ "Авіаремонтне підприємство "УРАРП" (Покупець) укладено договір купівлі-продажу № 2106/18-01, за умовами якого Продавець продає, а Покупець оплачує і приймає на умовах, визначених даним договором авіаційні двигуни типу Д-30КП, Д-30КП-2, а також вузли та агрегати до них у стані та комплектації, станом на дату їх здачі-приймання (том 1 а.с. 73-79).

Згідно додаткової угоди № 4 від 01.10.2018 до договору купівлі-продажу від 21.06.2018 № 2106/18-1 Продавець продає, а Покупець оплачує та приймає на умовах, визначених даним договором, авіаційні двигуни Д-30КП-2 заводські номери 2068, 006, 2026, 2029. Вартість одного двигуна 2895,00 доларів США, загальна вартість двигунів складає 11580,00 доларів США (том 1 а.с. 80-81).

10.09.2018 між компанією "STYRON TRADING INCORPORATION FZC" (ОАЕ) (Продавець) та ТОВ "Авіаремонтне підприємство "УРАРП" (Покупець) укладено договір купівлі-продажу № 1009/18-1, за умовами якого Продавець продає, а Покупець оплачує і приймає на умовах, визначених даним договором авіаційні двигуни Д-30КП-2 заводські номери 2025, 2015 у стані та комплектації, станом на дату їх здачі-приймання (том 1 а.с. 82-87).

Пунктом 2.1 вказаного договору передбачено, що загальна вартість товару становить 10184,00 доларів США, по 5092,00 доларів США за кожен двигун.

Згідно додаткової угоди № 1 від 01.10.2018 до договору купівлі-продажу від 10.09.2018 № 1009/18-1 вартість двигуна становить 2895,00 доларів США (том 1 а.с. 88).

04.09.2018 між компанією "STYRON TRADING INCORPORATION FZC" (ОАЕ) (Продавець) та ТОВ "Авіаремонтне підприємство "УРАРП" (Покупець) укладено договір купівлі-продажу № 0409/18-1, за умовами якого Продавець продає, а Покупець оплачує і приймає на умовах, визначених даним договором авіаційний двигун Д-30КП-2 заводський номер 2018 у стані та комплектації, станом на дату його здачі-приймання (том 1 а.с. 89-94).

Згідно додаткової угоди № 1 від 01.10.2018 до договору купівлі-продажу від 21.06.2018 № 0409/18-1 вартість двигуна становить 2895,00 доларів США (том 1 а.с. 95).

З метою розмитнення поставленого STYRON TRADING INCORPORATION FZC товару, а саме: "Авіаційні газотурбінні, турбореактивні, маршові, двохконтурні двигуни бувші у використанні: Д-30КП-2, зав. № 2068 (1991 рік виготовлення), № 2006 (1993 рік виготовлення), № 2026 (1993 рік виготовлення) та № 2029 (1985 рік виготовлення), - 4 шт.", загальною вартістю 11580,00 доларів США, 26.10.2018 позивачем подано до відповідача митну декларацію № UA504160/2018/301908.

Одночасно з указаною митною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару та відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України було подано до відповідача наступні документи:

- пакувальний лист від 28.10.2018 № 28/10-18/1;

- інвойс від 01.10.2018 № 01/10-18/1;

- звіти про незалежну оцінку від 20.10.2018;

- зовнішньоекономічний договір від 27.04.2018 № 27/04-18/01УР;

- зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу від 21.06.2018 № 2106/18-1;

- додаткові угоди від 24.04.2018 № 1, від 18.09.2018 № 2, від 01.10.2018 № 4;

- інструкції з технічної експлуатації від 01.11.1983, від 22.09.1989;

- лист від 25.10.2018 № 25/10-18/01;

- листи ДАСУ від 27.02.2014 № 20.18-2224, від 28.03.2014 № 3.18-3478, від 06.05.2014 № 3.18-5180;

- лист Укравіатрансу від 08.10.2004 № 1.15-5408.

Відповідачем було витребувано у позивача додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості.

Декларантом додатково надано відповідачу документи, а саме: лист за вих. № 26/10-18/02 від 26.10.2018 та лист за вих. № 26/10-18/03 від 26.10.2018.

За результатами здійснення аналізу супровідних документів, поданих разом з вказаною митною декларацією, Миколаївською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 27.10.2018 № UA504160/2018/000002/1 (а.с. 45-46).

Мотивуючи рішення відповідач зазначив, що метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується згідно частини другої статті 58 Митного кодексу України у зв'язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційні двигуни Д-30КП-2 зав. №№ 02068, 2006, 2026, 2029 - 4 шт. не мають формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, а саме гр. 44 МД від 13.08.2018 №UA504160/2018/301496, де були зазначені формуляри на вищевказані двигуни;

- інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку від 27.04.2018 № 27/04-18/01УР, в частині здійснення відповідно до р. 1 договору від 27.04.2018 № 27/04-18/01УР середнього ремонту;

- відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту від 11.05.2018 №11/05-18/03 та №11/05-18/02;

- відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості ідентичних товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості подібних (аналогічних) товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю інформації щодо ціни одиниці товару, за якою оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортовані товари продаються на території України у найбільших загальних кількостях покупцю, який не є пов'язаною з продавцем особою, одночасно або у час, наближений до дати ввезення оцінюваних товарів, за умови вирахування, якщо вони можуть бути виділені, компонентів, зазначених у статті 62 МКУ, метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовується.

У зв'язку з відсутністю інформації щодо вартості товарів, надана виробником товарів, що оцінюються, або від його імені та складається із сум, зазначених у статті 63 МКУ, метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не застосовується.

Митна вартість ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів, яка визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), товар №1 за рівнем 15000 дол/шт. (МД № UA504070000/2016/004196 від 01.06.2016).

На підставі вказаного рішення Миколаївською митницею ДФС було відмовлено позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв'язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА504160/2018/00012.

З метою розмитнення поставленого STYRON TRADING INCORPORATION FZC товару, а саме: "Авіаційні газотурбінні, турбореактивні, маршові, двохконтурні двигуни бувші у використанні: Д-30КП-2, зав. № 2015 (1992 рік виготовлення), № 2025 (1990 рік виготовлення), - 2 шт.", загальною вартістю 5790,00 доларів США, 29.10.2018 позивачем подано до відповідача митну декларацію № UA504170/2018/00080.

Одночасно з указаною митною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару та відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України було подано до відповідача наступні документи:

- пакувальний лист від 10.10.2018 № 1010/18-4;

- інвойс від 10.10.2018 № 1010/18-3;

- звіт про незалежну оцінку від 20.10.2018;

- зовнішньоекономічний договір від 10.09.2018 № 1009/18-1;

- додаткова угода від 01.10.2018 № 1;

- інструкції з технічної експлуатації від 01.11.1983, від 22.09.1989;

- листи ДАСУ від 27.02.2014 № 20.18-2224, від 28.03.2014 № 3.18-3478, від 06.05.2014 № 3.18-5180;

- лист Укравіатрансу від 08.10.2004 № 1.15-5408.

Також з метою розмитнення поставленого STYRON TRADING INCORPORATION FZC товару, а саме: "Авіаційні газотурбінні, турбореактивні, маршові, двохконтурні двигуни бувші у використанні: Д-30КП-2, зав. № 02018 (1992 рік виготовлення), - 1 шт.", загальною вартістю 5790,00 доларів США, 29.10.2018 позивачем подано до відповідача митну декларацію № UA504170/2018/009254.

Одночасно з указаною митною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару та відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України було подано до відповідача наступні документи:

- пакувальний лист від 10.10.2018 № 1010/18-4;

- інвойс від 10.10.2018 № 1010/18-3;

- звіт про незалежну оцінку від 20.10.2018;

- зовнішньоекономічний договір від 10.09.2018 № 1009/18-1;

- додаткова угода від 01.10.2018 № 1;

- інструкції з технічної експлуатації від 01.11.1983, від 22.09.1989;

- листи ДАСУ від 27.02.2014 № 20.18-2224, від 28.03.2014 № 3.18-3478, від 06.05.2014 № 3.18-5180;

- лист Укравіатрансу від 08.10.2004 № 1.15-5408.

Згідно протоколу обробки від 29.10.2018 відповідач повідомив декларанта про те, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційні двигуни Д-30КП-2 зав. №№ 02015, 2025 - 2 шт. не мають формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, а саме: з заявою від 07.09.2017 № 07/09-17/01 щодо розміщенні товарів у митний режим переробки на митній території України були надані формуляри на двигун зав. № 02015 від 01.09.1992, двигун зав. №2025 від 29.01.1990;

- інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку від 14.12.2014 № 1412/14, в частині здійснення відповідно до п. 1 договору від 14.12.2014 № 1412/14 середнього ремонту;

- відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту від 05.09.2017 №05/09-17/4;

- відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

Необхідно надати наступні додаткові документи: виписку бухгалтерської документації 1) договір (угоду, котракт) із третіми особами, пов'язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) розрахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами договору(угоди, контракту); 3) розрахунки про сплату комісійних (посередницьких) послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також 29.10.2018 згідно протоколу обробки № 125355 від 29.10.2018 відповідачем повідомлено декларанта про те, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційний двигун Д-30КП-2 зав. № 2018 - 1шт. не має формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, а саме: з заявою від 16.08.2017 № 16/08-17.01 щодо розміщенні товарів у митний режим переробки на митній території України були надані формуляри на двигун зав. № 2018 від 19.10.1992 - інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку від 14.12.2014 № 1412/14, в частині здійснення відповідно до п. 1 договору від 14.12.2014 № 1412/14 середнього ремонту;

- відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту авіаційних двигунів зав. №№ 2018, 2027;

- відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

Необхідно надати наступні додаткові документи: виписку бухгалтерської документації 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) розрахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами договору (угоди, контракту); 3) розрахунки про сплату комісійних (посередницьких) послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на протоколи обробки позивач повідомив відповідача, що при поданні декларантом заяв від 07.09.2017 № 07/09-17/01, від 30.10.2018 № 30/10-18/02 оригінали формулярів на авіаційні двигуни ним не надавались, а були надані копії окремих аркушів, оригінали формулярів при митному оформленні не вимагались. Також позивачем повідомлено, що згідно з ВМД №UA504160/2017/30223 від 13.09.2017 товари були ввезені в режим переробки на митній території України. Відповідно з правилами бухгалтерського обліку товари, ввезені в режим переробки, не обліковуються на бухгалтерських рахунках. Оплати послуг та оприбуткування товару по контракту №1412/14 від 14.12.2014 не здійснювались, у зв'язку з тим, що право власності на цей товар згідно ВМД №UA504160/2017/30223 від 13.09.2017 до ТОВ "Авіаремонтне підприємство "Урарп" не перейшло. Дані по контракту відсутні в оборотно-сальдовій відомості по рахунку 632 "Розрахунок з іноземними постачальниками", у зв'язку з тим, що товари не були придбані, а були ввезені тимчасово; відомості вищевказаним двигунам відсутні в оборотно-сальдовій відомості по рахунку 28 "Товари", так як цей товар не належить ТОВ "Авіаремонтне підприємство "Урарп"; розрахунків по рахунку 312 "Поточні розрахунки в іноземній валюті" не проводилось, в зв'язку з тим, що послуги надавались позивачем за власний рахунок. Надання послуг по договору № 1412/14 від 14.12.2014 підтверджується актом виконаних робіт від 29.08.2018. Вивезення авіаційних двигунів Д-30КП-2 заводські №№ 02015, 2025, 02018 з України до Республіки Молдова, а потім зворотне ввезення в Україну з метою закриття митного режиму переробки відповідно до додаткової угоди № 2 від 05.07.2017 до договору № 1412/14 від 14.12.2014, здійснене за кошти ТОВ "Авіаремонтне підприємство "Урарп". Страхування не здійснювалось. На підтвердження викладених доводів позивачем надано копії договору транспортного експедирування від 31.07.2017 № 3107/17-1 на 4 арк., заявки на транспортування вантажу № 31/08 від 31.08.2017, акта виконаних робіт по наданню транспортних послуг №73 від 14.09.2017, довідки № 3 від 22.08.2017.

Додатково листом № 25/10-18/02 від 25.10.2018 позивач повідомив відповідача, що під час знаходження авіаційних двигунів Д-30КП-2 заводські №№ 2018, 02015, 2025 в митному режимі "переробки на митній території" ніякі роботи по заміні компонентів вказаних двигунів на українські товари не проводились

За результатами здійснення аналізу супровідних документів, поданих разом з митною декларацією № UA504170/2018/009254, Миколаївською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 31.10.2018 № UA504170/2018/000013/2 (а.с. 52-53).

Мотивуючи рішення відповідач зазначив, що метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується згідно частини другої статті 58 Митного кодексу України у зв'язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційні двигуни Д-30КП-2 зав. №№ 02015, 2025 - 2 шт. не мають формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, а саме: з заявою від 07.09.2017 № 07/09-17/01 щодо розміщення товарів у митний режим переробки на митній території України були надані формуляри на двигун зав. № 02015 від 01.09.1992, двигун зав. № 2025 від 29.01.1990;

- інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку від 14.12.2014 № 1412/14, в частині здійснення відповідно до р.1 договору від 14.12.2014 № 1412/14 середнього ремонту;

- відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту від 05.09.2017 №05/09-17/4;

- відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості ідентичних товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості подібних (аналогічних) товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю інформації щодо ціни одиниці товару, за якою оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортовані товари продаються на території України у найбільших загальних кількостях покупцю, який не є пов'язаною з продавцем особою, одночасно або у час, наближений до дати ввезення оцінюваних товарів, за умови вирахування, якщо вони можуть бути виділені, компонентів, зазначених у статті 62 МК України, метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовується.

Митна вартість ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів, яка визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), товар № 1 за рівнем 15000 дол/шт. (МД № UA504070000/2016/004196 від 01.06.2016).

На підставі вказаного рішення Миколаївською митницею ДФС було відмовлено позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв'язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА504160/2018/00080.

За результатами здійснення аналізу супровідних документів, поданих разом з митною декларацією № UA504170/2018/009255, Миколаївською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 31.10.2018 № UA504170/2018/000014/2.

Мотивуючи рішення відповідач зазначив, що метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується згідно частини другої статті 58 Митного кодексу України у зв'язку з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме:

- відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційний двигун Д-30КП-2 зав. № 2018 - 1шт. не має формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, а саме: з заявою від 16.08.2017 №16/08-17/01 щодо розміщенні товарів у митний режим переробки на митній території України були надані формуляри на двигун зав. № 2018 від 19.10.1992;

- інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку від 14.12.2014 № 1412/14, в частині здійснення відповідно до р. 1 договору від 14.12.2014 № 1412/14 середнього ремонту;

- відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту авіаційних двигунів зав. №№ 2018, 2027;

- відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості ідентичних товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю цінової інформації щодо вартості подібних (аналогічних) товарів метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовується.

У зв'язку з відсутністю інформації щодо ціни одиниці товару, за якою оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортовані товари продаються на території України у найбільших загальних кількостях покупцю, який не є пов'язаною з продавцем особою, одночасно або у час, наближений до дати ввезення оцінюваних товарів, за умови вирахування, якщо вони можуть бути виділені, компонентів, зазначених у статті 62 МК України, метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовується. Митна вартість ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів, яка визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), товар № 1 за рівнем 15000 дол/шт. (МД №UA504070000/2016/004196 від 01.06.2016).

На підставі вказаного рішення Миколаївською митницею ДФС було відмовлено позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв'язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА504170/2018/00081.

Вважаючи спірні рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 246 Митного кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша статті 257 МК України).

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, згідно зі статтею 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки (стаття 50 МК України).

За приписами частин першої та другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Приписами частин другої - восьмої статті 57 МК України встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

У статті 53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 цієї статті перелічені документи, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини п'ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що МК України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Наведене відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Також, це узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності.

Частиною 3 статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частин першої, другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої цієї статті МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості (пункти 1, 2 частини п'ятої статті 54 МК України).

Пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України встановлено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (частина перша статті 55 МК України).

Аналізуючи наведені положення МК України суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки, контролю правильності обчислення декларантом та визнання митної вартості.

Контролюючий орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов'язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Орган доходів і зборів має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов'язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

В оскаржуваних рішеннях відповідач стверджує, що подані позивачем документи містять розбіжності та не містять даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: відповідно до звітів про незалежну оцінку від 20.10.2018 авіаційний двигуни Д-30КП-2 не мають формулярів (є визначальною ознакою для проведення оцінювання), що суперечить даним, наданим при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України; інформація, яка зазначена у звітах про незалежну оцінку 20.10.2018, не відповідає інформації, зазначеній в договорі на переробку в частині здійснення середнього ремонту; відсутнє документальне підтвердження числових складових митної вартості товарів, а саме: інформація про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлюваного) ремонту авіаційних двигунів; відсутнє числове підтвердження складових митної вартості, а саме: страхування, транспортування та пакування товару.

При цьому, доводи відповідача щодо відсутності підтвердження числових складових митної вартості товарів спростовується звітами про незалежну оцінку вартості двигунів

Так, відповідно до звіту про незалежну оцінку суб`єкта оцінюючої діяльності ТОВ "Стоун Брідж" станом на 30.09.2018, враховуючи конкретні технічні характеристики авіаційних двигунів Д-30КП-2, зав. №№ 2018, 2025, 2015, 2068, 2006 та 2026, та їх технічний стан, залишки міжремонтних та назначених ресурсів, встановлено вартість кожного окремого двигуна у розмірі 81840,00 грн.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку суб`єкта оцінюючої діяльності ТОВ "Стоун Брідж" станом на 30.09.2018, враховуючи конкретні технічні характеристики та технічний стан авіаційного двигуна Д-30КП-2, зав. № 2029, залишки його міжремонтного та назначеного ресурсу, встановлено його вартість у розмірі 81840,00 грн.

Також не знайшли свого підтвердження і доводи відповідача в частині невідповідності інформації, яка зазначена у звіті про незалежну оцінку від 22.10.2018 щодо відсутності оригіналів формулярів на двигуни, що оцінювалися, даним при розміщенні даних товарів в режимі переробки на митній території України, з огляду на те, що позивачем при розміщенні авіаційних двигунів в митний режим переробки на митній території України подавались не оригінали формулярів, а копії їх окремих сторінок, надання оригіналів формулярів на товари митним органом не вимагалось.

Крім того, умовами додаткової угоди № 2 від 18.09.2018 до договору № 27-04-18/01УР від 27.04.2018 визначено, що у Замовника відсутні оригінали формулярів на двигуни, а також оригінали паспортів на навісні агрегати двигунів, а Виконавцю надано тільки копії їх окремих листів, неможливо відновити формуляри на ці двигуни та паспорти на агрегати. Враховуючи встановлену економічну недоцільність виконання ремонту двигунів і повернення їх Замовнику, Сторони погодили, зокрема, провести незалежну оцінку вартості двигунів та, враховуючи наявність укладеного Сторонами договору купівлі-продажу від 21.06.2018 № 2106/18-1, укласти додаткову угоду до даного договору на купівлю-продаж двигунів.

Щодо невідповідності інформації, зазначеній у звіті про незалежну оцінку від 22.10.2018, інформації, зазначеній в договорі на переробку від 14.12.2014 № 1412/14, в частині здійснення відповідно до р. 1 договору від 14.12.2014 № 1412/14 середнього ремонту, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що додатковою угодою № 6 від 03.09.2018 до договору від 14.12.2014 № 1412/14 встановлено, що за результатами виконання ТОВ "Авіаремонтне підприємство "Урарп" робіт згідно програми переліку додаткових робіт по вводу в експлуатацію авіаційних двигунів Д-30КП-2, зав. №№ 2018, 2025, 2027, 2015, пов'язаних з порушеннями умов і строків зберігання, було встановлено значні пошкодження елементів газоповітряного тракту вказаних двигунів, а також встановлено, що двигуни мають мінімальні запаси ресурсів експлуатації, а також у Замовника відсутні оригінали формулярів на двигуни та паспорти на навесні агрегати, відновити які не виявляється за можливе.

Відповідно до пункту 3 додаткової угоди № 6 від 03.09.2018, враховуючи встановлену економічну недоцільність виконання ремонту двигунів та повернення Замовнику, сторони домовились провести незалежну оцінку зазначених авіаційних двигунів та укласти договір їх купівлі-продажу, наслідком чого стало подальше укладення договору купівлі-продажу двигунів за ціною, визначеною на підставі незалежної оцінки.

Згідно пояснень позивача, поданих відповідачеві, оплата транспортування та страхування товару до митного кордону України позивачем не здійснювалась; щодо відсутності документальної інформації про стан виконання робіт з ремонту двигунів відповідно до графіків технологічного процесу середнього (відновлювального) ремонту - ремонтні роботи не проводились, виконаний лише вхідний контроль та дефекація двигунів засобами неруйнівного контролю, результати яких відображені у звітах про незалежну оцінку.

Таким чином, доводи відповідача, покладені в обґрунтування оспорюваних рішень, спростовуються встановленими обставинами та матеріалами справи.

Суд акцентує увагу, що приписи вказаних вище статей МК України зобов`язують відповідача зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, відповідач повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Проте, відповідачем не було вказано, які саме підстави дають обґрунтовану можливість вважати, що заявлено неповні чи/або недостовірні відомості до митної вартості товару, зокрема не вказано, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, а також не зазначено, чому саме з документів, які було подано декларантом, неможливим є встановлення даних складових.

У зв`язку з наведеним суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у спірних рішеннях про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Відповідач не надав суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. А надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. Таким чином, суд прийшов до висновку, що у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Суд звертає увагу, що факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування відповідачем, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не можуть слугувати підставою для відмови в митному оформленні товару.

Також, суд констатує, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів не визначено, які саме показники (складові) митної вартості не підтверджено документально та викликали сумнів у контролюючого органу, та стали причиною неможливості застосування першого методу.

Такі дії відповідача є порушенням частини сьомої статті 54 Митного кодексу України, відповідно до якої у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

З урахуванням зазначеного, суд прийшов до висновку, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. В поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.

Приймаючи до уваги, що відсутність у позивача витребуваних відповідачем додаткових документів ніяким чином не впливає на правильність визначення позивачем (декларантом) митної вартості товарів за основним методом, а наявність однієї лише вказівки відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, не може бути достатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2019 року у справі № 810/1479/16.

Відповідно до положень статті 9 Конституції України та статей 17, 19 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що "принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії". З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "… адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001 рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаремонтне підприємство "Урарп" (03065, м. Київ, вул. Світлогірська, 5/6, ідентифікаційний код 30181494) задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Миколаївської митниці ДФС від 27.10.2018 № UA504160/2018/000002/1 про коригування митної вартості товарів та картку відмови від 30.10.2018 № UA504160/2018/00012 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Визнати протиправними та скасувати рішення Миколаївської митниці ДФС від 31.10.2018 № UA504170/2018/000013/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови від 31.10.2018 № UA504170/2018/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Визнати протиправними та скасувати рішення Миколаївської митниці ДФС від 31.10.2018 № UA504170/2018/000014/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови від 31.10.2018 № UA504170/2018/00081 в прийнятті митної декларації, митному оформленні (випуску) чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби (73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13, ідентифікаційний код 43335608) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаремонтне підприємство "Урарп" (03065, м. Київ, вул. Світлогірська, 5/6, ідентифікаційний код 30181494) 5763,00 грн сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Суддя В.П. Катющенко