Справа № 160/1012/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
03 листопада 2020 року м. Дніпросправа № 160/1012/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Мельник В.В.,
перевіривши на відповідність вимогам КАС України матеріали апеляційної скарги Міністерства оборони України
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2020 року про відмову в роз`ясненні судового рішення по справі
до Міністерства оборони України
третя особа Дніпропетровський обласний військовий комісаріат
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2020 року по справі №160/1012/19 у задоволенні заяви Міністерства оборони України про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа: Дніпропетровський обласний військовий комісаріат, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.
В обґрунтування вказаної заяви зазначено про те, що 28 квітня 2020 року відповідач вперше подав апеляційну скаргу на вказану ухвалу, однак ухвалою суду апеляційної інстанції від 08 вересня 2020 року вказану апеляційну скаргу повернуто з огляду на не усунення недоліків апеляційної скарги. Ухвалу суду апеляційної інстанції відповідач отримав 09 вересня 2020 року, однак оскільки представництво інтересів відповідача здійснює Південно-Східний територіальний юридичний відділ Міністерства оборони України, який знаходиться у м. Дніпро, то останній отримав копію ухвали суду апеляційної скарги про повернення апеляційної скарги лише 18 вересня 2020 року. З огляду на вказане відповідач просив суд поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2020 року по справі №160/1012/19.
Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.
З матеріалів справи встановлено, що 26 березня 2020 року в порядку письмового провадження складено повну оскаржувану ухвалу суду першої інстанції.
Копія означеної ухвали суду першої інстанції отримана відповідачем 06 квітня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 119).
28 квітня 2020 року відповідач вперше направив апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції засобами поштового зв`язку безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2020 року апеляційну скаргу відповідача залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції: належним чином оформленої апеляційної скарги; заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження; документу про сплату судового збору.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2020 року отримана відповідачем 02 червня 2020 року.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року апеляційну скаргу відповідача повернуто з огляду на не усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року про повернення апеляційної скарги відповідачем в касаційному порядку оскаржена не була та є чинною.

30 вересня 2020 року відповідач вдруге подав апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2020 року.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу заявника апеляційної скарги на те, що оскільки ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року про повернення апеляційної скарги у касаційному порядку не скасована та є чинною, то до повторно поданої апеляційної скарги застосовуються вимоги КАС України, як до нової апеляційної скарги. При цьому, заявник апеляційної скарги під час реалізації свого права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою не звільняється від обов`язку дотримуватися встановленого законодавством строку звернення до суду з такою апеляційною скаргою.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції зазначає про те, що подання первинної апеляційної скарги відповідачем в установлений законом строк не передбачає зупинення строку на апеляційне оскарження для нього та можливості у зв`язку з цим у подальшому свавільно розпоряджатися часом на апеляційне оскарження.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Поряд суд апеляційної інстанції зазначає, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Слід зазначити, що право на апеляційний та у визначених законом випадках касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відповідач, також, не навів обґрунтованих підстав, які перешкоджали йому звернулись з повторною апеляційною скаргою без зайвих зволікань після отримання 09 вересня 2020 року ухвали суду апеляційної інстанції про повернення вперше поданої апеляційної скарги.

При цьому, посилання відповідача на те, що представництво інтересів останнього здійснює Південно-Східний територіальний юридичний відділ Міністерства оборони України, який знаходиться у м. Дніпро, не свідчить про наявність об`єктивних причин для повторного подання апеляційної скарги без зайвих зволікань після отримання відповідачем 09.09.2020 року ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги, оскільки організація та контроль за дотриманням належного стану здійснення претензійно-позовної роботи в установі покладається на її керівника, а тому обставини, пов`язані з роботою окремих працівників структурних підрозділів суб`єкта владних повноважень, позбавлені об`єктивного критерію і не надають заявнику можливості упродовж будь-якого необмеженого після спливу строку апеляційного оскарження часу реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

З огляду на викладене, наведені відповідачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судом апеляційної інстанції поважними не визнаються.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Крім того, всупереч вимогам п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України заявником до апеляційної скарги не долучено документ про сплату судового збору.

З матеріалів справи встановлено, що позивачем подано позов про визнання протиправним та скасування припису, що свідчить про подання позову немайнового характеру.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 14 липня 2011 року № 3674-VI.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на перше січня 2020 року становить 2102 грн.

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2102 грн., згідно до наступних реквізитів для сплати судового збору:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тому суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст. 169, 296, 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а заявнику апеляційної скарги необхідно надати строк для усунення встановлених недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- заяви про поновлення строку із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження;

- документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2102 грн.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 березня 2020 року по справі №160/1012/19 - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- заяви про поновлення строку із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження;

- документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2102 грн.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя В.В. Мельник