Справа № 240/14425/20
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 113040000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Капинос О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Житомирській області до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання дій протиправними, визнання незаконною та скасування постанови,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними дії Управління Держпраці у Житомирській області направлені на проведення інспекційного відвідування без оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування та визнати незаконною і скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області №ЖИ17ЖТ8290/91/НП/АВ/СП-ФС від 10.08.2020.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідно до ст. 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877) надано право суб`єкту господарювання не допустити до перевірки орган контролю у випадку, якщо на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено уніфіковану форму акта інспекційного відвідування . Позивач, також, звертає увагу суду, на те, що будь-якого погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю), відповідачем під час проведення заходу позивачу надано не було. Враховуючи наведене, позивач просив позов задовольнити повністю.
Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 22.09.2020.
Розгляд справи було відкладено на 12.10.2020, у зв"язку з клопотанням сторін.
23.09.2020 до суду надійшов відзив на позов. В обґрунтування відзиву зазначено, що позапланове інспекційне відвідування позивача було здійснено з метою виконання вимог припису від 02.01.2020, яким зобов"язувалось усунути певні порушення, оскільки від позивача було надіслано лист про виконання вимог припису без надання будь-яких доказів. Проте, до перевірки перевіряючих допущено не було. Вказує, що позивач не мав правових підстав не допускати до проведення інспекційного відвідування посадових осіб відповідача, отже управлінням було створено перешкоди інспекторам праці, що стало підставою для накладення штрафу. Крім того, вказує, що є чинним наказ Мінсоцполітики "Про затвердження форм документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, зайнятість та працевлаштування інвалідів" від 18.08.2017 №1338, який визначає форми актів за результатами державного нагляду. Також, відповідно до п.24 Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю - порядок складення та форми акта, визначаються Мінекономіки до затвердження Мінекономіки Порядку складення та форми акта, висновку, вимоги, застосовуються Порядок складення та форми акту, висновку, вимоги, затверджені Мінсоцполітики. Враховуючи викладене, вважає позов безпідставним.
02.10.2020 на адресу суду надійшла відповідь на відзив.
08.10.2020 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив.
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, з підстав, викладених у письмовому відзиві.
Усною ухвалою від 12.10.2020 суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставин.
02.01.2020, за результатами інспекційного відвідування, відповідачем складено акт та винесено припис №ЖТ2606/91/АВ/П про усунення позивачем виявлених порушень.(а.с.12-13)
16.01.2020 позивачем, листом №10-82, начальнику управління Держпраці у Житомирській області повідомлено про усунення виявлених порушень, зазначених у приписі №ЖТ2606/91/АВ/П. (а.с.14)
З метою перевірки дотримання вимог припису, відповідач повідомив позивача про наміри посадових осіб управління Держпраці у Житомирській області здійснити позаплановий захід державного нагляду з 16.07.2020 по 23.07.2020 на підставі направлення від 14.07.2020 №776/04 з питань перевірки виконання припису №ЖТ2606/91/АВ/П від 02.01.2020. (а.с.6)
Листом від 16.07.2020 № 11-1364 позивач повідомив відповідача про неможливість проведення інспекційного відвідування до оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування. (а.с.7)
16.07.2020 інспектором праці було складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ЖТ8290/91/НП/АВ, у зв"язку з недопущенням та ненаданням необхідної інформації. (а.с.8-9)
Вважаючи таку постанову протиправною, позивач звернувся до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Частина 2 статті 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Пунктом 7 Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Підпунктом 6 п. 4 Положення передбачено, що Управління Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).
Відповідно до ст. 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст. 2 Закону № 877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Суд зазначає, що згідно з частинами 1, 3, 11 та 15 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.
При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.
У відповідності до положень ст. 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, регулює постанова КМУ від 21.08.2019 №823 "Про затвердження здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю ".
Заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження).
Згідно з п.8 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 823, про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі. Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.
Відповідно до п.9 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 823, під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.
На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису.
За результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю. (п.16 Порядку)
У разі необхідності вжиття заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до п.14,15 Порядку №823 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування, зокрема ненадання на письмову вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 10 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, перевищення строків проведення інспекційного відвідування, визначених пунктом 9 цього Порядку, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав, який у разі можливості підписується об`єктом відвідування або іншою уповноваженою ним особою.
Копія акта, зазначеного у пункті 14 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням.
Згідно з ч. 1, абз. 2, 6 та 7 ч. 2, ч. 4 ст. 265 Кодексу законів про працю України, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.
Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
У відповідності до п.2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 р. № 509 штрафи накладаються на підставі, зокрема, акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.
Аналізуючи наведені вище норми законодавства, суд враховує, що підставою для винесення постанови про накладення штрафу є, зокрема, недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні. При цьому, недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, у випадках, передбачених законом, є правом підприємства (особи), що перевіряється. Перевіряючі повинні дотримуватися порядку здійснення державного нагляду.
При цьому, підставою для застосування до позивача штрафу стало створення перешкод у діяльності інспекторів праці, недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю.
16.07.2020 інспектором праці було складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ЖТ8290/91/НП/АВ.
Підставою для відмови у допуску перевіряючих до проведення позапланового державного нагляду є не оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування.
Суд погоджується з діями відповідача з огляду на таке.
Відповідно до ч. 15 ст. 4 Закону № 877-V, при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.
Згідно п.4 Порядку уніфікована форма акта інспекційного відвідування, в якому визначається вичерпний перелік питань, що підлягають інспектуванню, припису, попередження, а також вимоги інспектора праці затверджуються в установленому порядку та оприлюднюються на офіційному веб-сайті Держпраці.
Відповідно до пп.3 п.13 Порядку №823 під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі коли на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування.
Положеннями ст. 11 Закону №877-V визначено обов`язки суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), до яких належать, зокрема, допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.
Отже, об"єкту відвідування законом надано право не допускати до проведення інспекційного відвідування перевіряючих, у зв"язку з не оприлюдненням на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування.
В той же час, на момент проведення перевірки на офіційному сайті веб-сайті Держпраці не було оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування, що є грубим порушенням законодавства при здійснені державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та не дає права здійснювати ці заходи взагалі, з огляду на що, суд вважає, що позивач, правомірно, використовуючи надане йому право не допустив до проведення інспекційного відвідування відповідача.
В обґрунтування наявності уніфікованої форми акту позивач посилається на наказ Мінсоцполітики №1338 який визначає форми актів за результатами державного нагляду та пункт 24 Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю.
Суд критично оцінює такі доводи.
Наказом Мінсоцполітики "Про затвердження форм документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, зайнятість та працевлаштування інвалідів" від 18.08.2017 №1338, визначено форми актів за результатами державного нагляду.
Постановою КМУ від 08.07.2020 №617 внесено зміни до абзацу першого пункту 24 Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю, затвердженого зазначеною постановою, та викладеного такій редакції: "Порядок складення та форми акта, визначаються Мінекономіки. До затвердження Мінекономіки Порядку складення та форми акта, висновку, вимоги, застосовуються Порядок складення та форми акту, висновку, вимоги, затверджені Мінсоцполітики."
Проте, зазначені доводи, не спростовують факту не затвердження та не оприлюднення на власному офіційному веб-сайті уніфікованої форми акта, що свідчить про порушення відповідачем порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого Законом.
В той же, час, щодо посилань позивача те, що на відповідачем не надано будь-якого погодження на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу, як це передбачає ч.1 ст.6 Закону № 877-V.
Положеннями абз.3,4,5 ч. 1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що підставою для здійснення позапланового державного нагляду є, зокрема:
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
В контексті наведеного суд відмічає, що лише у разі звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, позаплановий захід здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
В той же час, у даному випадку підставою для проведення позапланового державного нагляду була перевірка виконання вимог припису від 02.01.2020, що не потребує погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Таким чином, суд відмічає, що позивачем помилково трактуються норми ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Крім того, щодо посилань представника позивача на те, що порушення, зазначені у приписі стосуються питань, які є предметом судового розгляду у відповідних справах, що згідно з п.п.4 п.12 Порядку №823 не може бути предметом дослідження інспекторами праці.
З даного приводу, суд зазначає, що позаплановий захід державного нагляду був призначений з питань перевірки виконання вимог припису від 02.01.2020 про усунення виявлених порушень, зафіксованих в акті інспекційного відвідування від 18.12.2019 №2606/91/АВ. До проведення першого інспекційного відвідування посадові особи відповідача були позивачем безперешкодно допущені. Жодних заперечень, зауважень з приводу того, що питання, які є предметом перевірки є предметом судового розгляду, не надходило.
Тому, такі доводи представника позивача , суд до уваги не приймає.
Оскільки відповідачем на офіційному веб-сайті не оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування, що є підставою для не допуску до проведення інспекційного відвідування та позивач реалізував надане йому право, суд вважає, що у відповідача були відсутні підстави для накладення штрафу, тому така постанова є протиправною та підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій Управління Держпраці у Житомирській області, що направлені на проведення інспекційного відвідування без оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування.
Суд зазначає, що протиправність дій посадових осіб відповідача направлених на проведення позапланової перевірки позивача відсутні, оскільки такі повноваження Держпраці надані законом. Чинним законодавством визначено перелік підстав для проведення планових та позапланових перевірок та порядок їх призначення, що у даному випадку відповідачем було дотримано.
При цьому, не оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта є підставою саме для не допуску перевіряючих до перевірки, а не відсутністю взагалі підстав для її проведення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Управління Держпраці у Житомирській області, що направлені на проведення інспекційного відвідування без оприлюднення на офіційному веб-сайті Держпраці уніфікованої форми акта інспекційного відвідування є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Згідно зі ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Суд, у цій справі, враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, які спростовували б твердження позивача про протиправність спірної постанови про накладення штрафу, а відтак, не довів правомірність свого рішення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, про наявність підстав для часткового задоволення позову.
Сплачений позивачем судовий збір при зверненні до суду з позовом підлягає відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області. Сплачений судовий збір при зверненні із заявою про забезпечення позову поверненню не підлягає.
Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
В іншій частині позову відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос