Справа № 583/3877/20
Суддя: Сіренко О.І.
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 р.Справа № 583/3877/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Сіренко О.І.,

Суддів: Калиновського В.А. , Кононенко З.О. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 29.10.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Яценко Н.Г., вул. Жовтнева, 7, м. Охтирка, Ахтырський, Сумська, 42700, повний текст складено 29.10.20 року по справі № 583/3877/20

за позовом ОСОБА_1

до Голови дільничної виборчої комісії № 590425 Гиренко Валентини Василівни

про визнання незаконною та протиправною бездіяльності голови дільничної виборчої комісії,

ВСТАНОВИВ:

20 жовтня 2020 року ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" звернулася до Охтирського міськрайонного суду Сумської області з позовною заявою до голови звичайної виборчої дільниці № 590425 Гиренко Валентини Василівни , в якій просить суд:

-звільнити її від сплати судового збору за подання позову;

-визнати незаконною та протиправною бездіяльність голови ДВК Гиренко В.В., що полягає у не оголошенні за 5 хвилин до 20 години про закінчення голосування та зачинення виборчої дільниці о 20 годині 25 жовтня 2020 року;

-визнати незаконною та протиправною бездіяльність голови ДВК Гиренко В.В., що полягає у не оголошенні о 20 годині про закінчення голосування 25 жовтня 2020 року;

-визнати незаконною та протиправною бездіяльність голови ДВК Гиренко В.В., що полягає у не оголошенні порядку денного на засіданні ДВК 25 жовтня 2020 року, яке розпочалося о 20 годині 00 хвилин;

-визнати незаконною та протиправною бездіяльність голови ДВК Гиренко В.В., що полягає у не забезпеченні затвердження порядку денного на засіданні ДВК 25 жовтня 2020 року, яке розпочалося о 20 годині 00 хвилин;

-визнати незаконними та протиправними дії голови ДВК Гиренко В.В., що полягають у початку проведення засідання ДВК 25 жовтня 2020 року о 20 годині 00 хвилин, з порушенням виборчого законодавства України;

-визнати незаконною та протиправною бездіяльність голови ДВК Гиренко В.В., що полягає у незабезпеченні дотримання виборчого законодавства України під час початку підсумкового засідання ДВК на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

В обгрунтування позову ОСОБА_1 зазначила , що вона є суб`єктом виборчого процесу на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року. Вважає, що Головою виборчої дільниці № 590425 Гиренко В.В. допущено порушення вимог Виборчого кодексу України. Зазначила, що Голова ДВК Гиренко В.В. 25 жовтня 2020 року за 5 хвилин до 20 години не оголосила про закінчення голосування та зачинення виборчої дільниці № 590425 о 20 годині. Крім того, голова вищезазначеної комісії Гиренко В.В. не надала доручення члену комісії про підхід о 20 годині до входу у приміщення для голосування та запрошення всіх виборців, які ще не проголосували, зайти у приміщення та зачинення дверей. Вказала на наявність відео фіксації зазначеного, а також складених відповідних актів спостерігачами на цій дільниці. Крім зазначеного, вказала на те, що Голова комісії Гиренко В.В. 25 жовтня 2020 року о 20 годині не оголосила про завершення голосування, на засіданні ДВК не оголосила кількість присутніх та запрошених, не забезпечила обговорення проекту порядку денного, не забезпечила розгляд почергових питань порядку денного. Крім того, вважає, що голова ДВК Гиренко В.В. порушила Інструкцію для членів виборчих комісій щодо здійснення протиепідемічних заходів під час організації та проведення місцевих виборів 25 жовтня 2020 року, затверджену ЦВК. Отже, з огляду на численні порушення, звернулась до суду з даним позовом.

29 жовтня 2020 року рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви про оскарження бездіяльності голови дільничної виборчої комісії.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Голови звичайної виборчої дільниці № 590425 Гиренко Валентини Василівни щодо оскарження бездіяльності та дій голови дільничної виборчої комісії - відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення її позовних вимог у повному обсязі.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги вказала на відсутність дослідження акту від 26.10.2020 року. Зазначила, що судом першої інстанції не надано належної оцінки її доводам про відсутність відкритого голосування виборчої комісії, відсутність проекту порядку денного, судом допущено неповне з`ясування обставин справи, оскільки не була допитана свідок ОСОБА_3 . Вважає, що суддя першої інстанції є заангажованою, оскільки раніше виносила рішення на користь відповідача. Посилаючись на викладені доводи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно посвідчення № 62, виданого Чернеччинською сільською територіальною виборчою комісією 30.09.2020, ОСОБА_1 є кандидатом на посаду Чернеччинського сільського голови Охтирського району Сумської області.

Постановою Верховної Ради України від 15.07.2020 № 795-ІХ призначені чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року.

Відповідно до Постанови Центральної виборчої комісії № 160 від 08.08.2020 призначені перші вибори депутатів сільських, селищних, міських голів на 25 жовтня 2020 року, в тому числі Чернеччинського сільського голови Охтирського району Сумської області.

ОСОБА_1 вважає, що Головою виборчої дільниці № 590425 Гиренко В.В. допущено порушення вимог Виборчого кодексу України, а тому позовні вимоги мають бути задоволені.

Згідно з ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначення гарантій права громадян на участь у виборах, регулювання підготовки та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів здійснюється Виборчим кодексом України № 396-ІХ від 19.12.2019.

Статтею 2 Виборчого кодексу України визначено, що підготовка та проведення виборів регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України "Про Центральну виборчу комісію", "Про Державний реєстр виборців", іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства та актами Центральної виборчої комісії.

Статтею 19 Виборчого кодексу України визначено, що виборчі права громадян України захищаються законом. Громадяни мають право на захист своїх виборчих прав та інших прав на участь у виборчому процесі шляхом оскарження порушень до відповідних виборчих комісій або у судовому порядку. За порушення виборчих прав громадян винні особи несуть відповідальність у порядку, встановленому законом.

Положення ст. 20 Виборчого кодексу України містить визначення поняття виборчого процесу як здійснення протягом встановленого цим Кодексом періоду часу суб`єктами, визначеними статтею 22 цього Кодексу, виборчих процедур, пов`язаних із підготовкою і проведенням відповідних виборів, встановленням та офіційним оголошенням (офіційним оприлюдненням) їх результатів.

Положеннями ст. 248 Виборчого кодексу України урегульовано питання щодо організації і порядку голосування.

Так відповідно до ч. 13 цієї статті за 5 хвилин до 20 години голова дільничної виборчої комісії оголошує про закінчення голосування та зачинення виборчої дільниці о 20 годині. Виборці, які на 20 годину прийшли до дільниці для голосування, мають право проголосувати.

Для забезпечення реалізації цього права виборців один із членів комісії о 20 годині за дорученням голови дільничної виборчої комісії підходить до входу у приміщення для голосування та запрошує всіх виборців, які ще не проголосували, зайти до приміщення для голосування і зачиняє двері. Після виходу з приміщення для голосування останнього виборця приміщення зачиняється і в ньому залишаються тільки члени виборчої комісії та особи, які згідно з цим Кодексом мають право бути присутніми на засіданні виборчої комісії.

Статтею 36 Виборчого кодексу України визначено організацію роботи виборчих комісій.

Згідно з ч. 1 ст. 36 Виборчого кодексу України центральна виборча комісія організовує свою роботу відповідно до Закону України "Про Центральну виборчу комісію" та Регламенту Центральної виборчої комісії. Порядок організації роботи виборчих комісій нижчого рівня визначається Центральною виборчою комісією відповідно до цього Кодексу.

Основною формою роботи виборчої комісії є засідання, яке скликається головою комісії, в разі його відсутності - заступником голови, а в разі відсутності голови та його заступника - секретарем комісії. На письмову вимогу третини складу виборчої комісії голова виборчої комісії або його заступник зобов`язаний скликати засідання комісії не пізніше наступного дня після отримання такої вимоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 36 Виборчого кодексу України засідання виборчої комісії скликається з обов`язковим повідомленням усіх членів комісії про час, місце проведення засідання та його порядок денний.

Постановою Центральної виборчої комісії від 10.08.2020 № 173 затверджено Порядок організації роботи та ведення діловодства виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів. Розділом 4 вказаного Положення визначено підготовку до проведення засідання виборчої комісії.

Так, перед проведенням засідання виборчої комісії (далі - засідання) формується проект порядку денного цього засідання.

Проект порядку денного засідання готує секретар виборчої комісії згідно із встановленими законом строками розгляду питань щодо організації підготовки та проведення виборів, інших питань, що належать до повноважень виборчої комісії, за дорученням голови виборчої комісії, а також з урахуванням пропозицій членів виборчої комісії та погоджує його з головою виборчої комісії.

Проект порядку денного засідання після його погодження з головою комісії секретар комісії в обов`язковому порядку разом з інформацією про час і місце проведення засідання доводить до відома членів комісії, як правило, не пізніш як за день до дня проведення засідання, але не пізніш як до початку засідання.

Інформація про дату, час проведення, порядок денний засідання розміщується на стенді офіційних матеріалів виборчої комісії, як правило, не пізніш як за день до дня проведення засідання.

Територіальні виборчі комісії можуть розміщувати таку інформацію також на своїх офіційних вебсайтах (за наявності) або вебсайтах відповідних місцевих рад (за наявності).

Розділом 7 Порядку організації роботи та ведення діловодства виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів визначено .ведення засідання комісії.

Так, засідання виборчої комісії веде голова комісії або його заступник. У разі їх відсутності на засіданні виборчої комісії або невиконання ними цієї функції виборча комісія визначає зі свого складу головуючого на засіданні.

Голова комісії (заступник голови комісії або головуючий на засіданні) (далі - головуючий на засіданні) на початку засідання або початку розгляду питання оголошує кількість присутніх членів комісії, список запрошених та інших осіб, які мають право бути присутніми на засіданні виборчої комісії без дозволу або запрошення комісії, представників засобів масової інформації.

Щодо можливості присутності на засіданні комісії осіб з її дозволу або запрошених на її засідання комісією приймається протокольне рішення.

У разі відсутності секретаря комісії чи невиконання ним своїх повноважень на засіданні виборча комісія обирає зі свого складу секретаря засідання, який виконує обов`язки секретаря комісії на відповідному засіданні та під час оформлення документів цього засідання.

На початку засідання виборчою комісією за пропозицією головуючого на засіданні обговорюється та затверджується порядок денний засідання, про що приймається протокольне рішення.

У разі необхідності внесення змін до порядку денного під час засідання (вилучення питання, доповнення новим питанням) головуючий на засіданні вносить відповідну пропозицію (самостійно або за ініціативою члена комісії).

Кожна пропозиція про внесення змін до порядку денного засідання обговорюється та затверджується протокольним рішенням комісії.

Головуючий на засіданні: веде засідання виборчої комісії; організовує обговорення питань порядку денного; надає слово для виступу спочатку членам комісії, а потім запрошеним та іншим особам відповідно до законодавства в порядку черговості заявок; виносить на голосування пропозиції членів комісії в порядку їх надходження; організовує голосування для ухвалення виборчою комісією рішення та здійснює підрахунок голосів, оголошує результати цього голосування; забезпечує рівні можливості членам комісії для участі в обговоренні питань, забезпечує дотримання цього Порядку членами комісії, запрошеними та іншими особами, здійснює інші повноваження, передбачені Кодексом та цим Порядком.

Головуючий на засіданні має право виносити на голосування в першочерговому порядку свої пропозиції щодо питань порядку денного та подальшого ходу засідання комісії, ставити виступаючим питання.

Головуючий на засіданні під час виступів членів комісії не має права коментувати їх виступи. У разі виступу члена комісії не по суті питання порядку денного, що обговорюється, головуючий має право перервати його із зауваженням щодо необхідності дотримання предмета обговорення.

Під час ухвалення рішення головуючий на засіданні виборчої комісії голосує останнім.

Головуючий на засіданні забезпечує дотримання встановленого порядку розгляду питань, їх повне і всебічне вивчення.

На засіданні ніхто не має права на виступ без дозволу головуючого. Головуючий на засіданні обов`язково надає слово члену комісії, який наполягає на цьому.

Відповідно до ч. 1 ст. 250 Виборчого кодексу України підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.

Колегія суддів звертає увагу на наявність в матеріалах справи протоколу №7 засідання дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №590425 від 25.10.2020, 20:10 год., відповідно до якого вбачається, що головою ДВК Гиренко В.В. велося засідання комісії, на якому остання, зокрема, запропонувала затвердити порядок денний засідання та за це рішення проголосували всі одноголосно. Крім того, з даного протоколу вбачається, що на засіданні комісії вирішувалися поточні питання комісії, приймалися відповідні рішення шляхом голосування членами комісії, розглядалося питання щодо зіпсованого виборчого бюлетеня ОСОБА_3 .

Колегія суддів звертає увагу на відсутність в матеріалів справи доказів порушень з боку голови виборчої дільниці № 590425 Гиренко В.В. , а саме щодо не оголошення за 5 хвилин до 20 години про закінчення голосування та зачинення виборчої дільниці о 20 годині 25.10.2020, та не оголошенні нею о 20 годині про закінчення голосування 25.10.2020 у зв`язку з недоведеністю позивачкою протилежного.

Згідно із частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування (ч.2 ст. 74 КАС України).

У відповідності до частини першої статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, надані належні докази правомірності своїх дій у спірних правовідносинах.

Разом з тим, позивачем на підтвердження своїх доводів не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів порушення процедури проведення засідання виборчої комісії та порушення чинних норм виборчого законодавства під час проведення голосування на виборчій дільниці №590425.

Крім зазначеного, позивачем не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин

Також, позовна заява, не містить жодної конкретної норми вищевказаних нормативно-правових актів, або будь-яких інших нормативно-правових актів, які на думку позивача були порушені відповідачем.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Всі посилання позивачки, викладені як в позовні заяві так і в апеляційній скарзі не впливають на вирішення справи по суті, оскільки позивачкою не доведено сам факт порушення з боку відповідача.

Відеозапис , на який позивачка посилається як на доказ в обґрунтування позовних вимог, не надано до суду першої інстанції , що дає підстави колегії суддів критично оцінити пояснення позивачки щодо фактичних обставин справи.

Щодо клопотання про допит свідка , колегія суддів вважає , що відсутні підстави для його задоволення.

В матеріалах справи міститься акт від 26.10.2020 р., складений ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .

Надаючи оцінку як клопотанню так і акту , який міститься в матеріалах справи , колегія суддів звертає увагу , що позивачка в позові заявляє про наявність об`єктивного доказу порушення з боку відповідача , а саме відеозапису , однак при відсутності будь-яких об`єктивних причин такий доказ позивачка суду апеляційної інстанції не надає.

Будь- яких достеменних та об`єктивних доказів в обґрунтування позову та акту від 26.10.2020 р., складеного ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не надано.

Колегія суддів вважає , що показання свідка у даній справі з урахуванням вищезазначеного , в тому числи ненадання доказу , на який посилається позивачка як в позові так в апеляційній скарзі (аудіозапис та відеозапис) не є доказами на підставі яких можливо встановити порушення з боку відповідача.

Крім того , в порушення п.7 ч.7 ст. 239 Виборчого кодексу України в наданому акті від 26.10.2020р. не зазначено місця проживання та адреси житла осіб , які склали такий акт та акт не підписаний двома виборцями.

Посилання в цьому акті , що офіційні спостерігачі є і виборцями, колегія суддів не приймає до уваги , оскільки виходячи з зазначеної норми закону , особа не може підписати такий акт і як офіційний спостерігач і як виборець одночасно.

Посилання апелянта щодо відсутності проекту порядку денного засідання виборчої комісії, а також відсутності інформації щодо відсутності відкритого голосування виборчої комісії, колегія суддів також вважає безпідставними, оскільки зазначене спростовується протоколом засідання виборчої комісії.

Також, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта щодо упередженості суду, який розглядав справу в суді першої інстанції, оскільки ОСОБА_1 відвід судді заявлено не було.

За змістом п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "RuizTorija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, позивача у справі.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 272, 273, 278, 279, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 29.10.2020 року по справі № 583/3877/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.І. Сіренко
Судді В.А. Калиновський З.О. Кононенко
Повний текст постанови складено 02.11.2020 року