Справа № 699/909/20
Суддя: Свитка С. Л.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 699/909/20
Номер провадження № 2-а/699/9/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2020 року м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Свитки С.Л.,

за участю секретарів судового засідання Таран О.В., Могильної І.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Ципіна Д.Л.,

представника відповідача Передерій А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом кандидата на посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області ОСОБА_1 до дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області № 710357, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Корсунь-Шевченківська міська територіальна виборча комісія, про визнання голосування недійсним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

27.10.2020 року до Корсунь-Шевченківського районного суду звернувся кандидат на посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області ОСОБА_1 з позовною заявою до дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області № 710357 в якій просив визнати недійсним голосування 25.10.2020 року з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області на дільничній виборчій комісії № 710357 та визнати протиправним і скасувати протокол дільничної виборчої комісії №710357 від 26.10.2020 року з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області.

Позивач мотивує свій позов тим, що він є суб`єктом виборчого процесу - кандидатом на посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області. 25.10.2020 року відбулися чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів. На виборчій дільниці № 710357 у с. Виграїв Корсунь-Шевченківського району Черкаської області кандидатом в депутати до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаського району Черкаської області ОСОБА_2 та кандидатом в депутати до Черкаської районної ради Черкаського району Черкаської області ОСОБА_3 було виявлено та зафіксовано на відео наступні порушення виборчого процесу:

- виборчі скриньки не було пронумеровано;

- до виборчих кабін, у яких вже були виборці, заходили сторонні особи, які могли впливати на вільне волевиявлення виборців;

- на підсумковому засіданні ДВК було встановлено невідповідність загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені та кількості виборців, які взяли участь у голосуванні з виборів міського голови, а саме кількість виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці № 710357 виявилася на один більша, ніж кількість бюлетенів вийнятих із виборчої скриньки під час підрахунку голосів виборців. В акті ДВК вказана розбіжність пояснюється тим, що бюлетень із виборів міського голови був винесений за межі виборчої дільниці, а замість нього у виборчій скриньці виявлено чистий аркуш паперу. Однак позивач вважає, що даний факт свідчить про застосування технології «каруселі» для фальсифікації голосування у більш значних масштабах.

Тому позивач зазначає, що вищеописані порушення свідчать про те, що голосування на виборчій дільниці № 710357 є недійсним, а бюлетені виявлені у виборчих скриньках на цій виборчій дільниці з таких місцевих виборів не підлягають врахуванню, а протокол ДВК № 710357 від 26.10.2020 року необхідно скасувати, як такий, що прийнятий в результаті недійсного голосування та на підставі недійсних бюлетенів.

Ухвалою судді від 28.10.2020 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Крім того, вирішено залучити до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Корсунь-Шевченківську міську територіальну виборчу комісію. Попереджено відповідача, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову (ч. 4 ст. 159 КАС України).

Враховуючи обмежені строки розгляду справи, суд, керуючись статтею 129 КАС України, повідомив учасників справи про дату, час і місце судового розгляду справи, докази чого наявні в матеріалах справи. Заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не надходило. Відповідно до ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи.

Представник третьої особи Корсунь-Шевченківської міської територіальної виборчої комісії - голова комісії Босенко О.В. надала суду письмові пояснення до позову за змістом яких зазначила, що в день голосування скарг від позивача на дії чи бездіяльність ДВК № 710357 не надходило. 27.10.2020 року до Корсунь-Шевченківської міської ТВК надійшла скарга від ОСОБА_2 щодо бездіяльності членів вказаної ДВК, а також щодо розбіжностей в кількості виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці з виборів міського голови та кількості виданих бюлетенів з відповідних виборів. Листом Корсунь-Шевченківської міської ТВК від 27.10.2020 року дана скарга була повернута скаржнику без розгляду у зв`язку із порушенням строку подання скарги. 26.10.2020 року ДВК № 710357 в кількості трьох членів привезли до ТВК протоколи про підрахунок голосів разом з виборчою документацією. Зауважень до вказаних документів не було, всі графи протоколу заповнені, дані протоколу сходилися. У зв`язку з викладеним просила відмовити у задоволенні позову.

Позивач надав суду відповідь на письмові пояснення третьої особи за змістом яких зазначив, що відсутність факту подання скарги до ТВК жодним чином не впливає на можливість реалізації права на звернення зі скаргою до суду. Крім того зазначає, що твердження третьої особи про відсутність у ТВК зауважень до протоколу не має значення для справи, оскільки позивач вважає протокол протиправним внаслідок його прийняття в результаті недійсного голосування та на підставі недійсних бюлетенів. Також позивач в котре зазначає про те, що відсутність одного бюлетеня свідчить про використання методу фальсифікації виборів «карусель».

Крім того 29.10.2020 року позивач звернувся до суду із заявою про зміну (доповнення) підстав позову у якій вказав, що офіційним спостерігачем від ПП «Радикальна партія Олега Ляшка» ОСОБА_4 став очевидцем та зафіксував на відео ряд порушень, допущених під час проведення засідання комісії з підрахунку голосів, а саме:

- при голосуванні за акт розбіжності в один бюлетень були присутні не встановлені сторонні особи, які не мали права бути присутніми на засіданні з підрахунку голосів, здійснювали галас та підіймали руки на голосуванні за акт;

- голова комісії намагалася здійснити вплив на волевиявлення членів комісії;

- виборча дільниця при підрахунку голосів була відкрита.

У судове засідання позивач та його представник з`явилися, позов підтримали з підстав викладених у ньому. Представник позивача пояснив, що відсутність одного бюлетеня свідчить про використання методу фальсифікації виборів «карусель». До виборчих кабінок входили сторонні особи під час голосування, а члени ДВК на це не реагували. Не були пронумеровані та опечатані кабінки /скриньки для голосування/. Під час складання акту про порушення були присутні сторонні особи, які приймали участь у голосуванні. Виборча дільниця під час підрахунку голосів не була зачинена, а тому було порушено порядок підрахунку голосів. Крім того зазначив, що в голосуванні про підсумки приймали участь тільки члени ДВК, акт склали на власний розсуд, оскільки зразок не був передбачений ЦВК. Присутній в приміщенні офіційний спостерігач ОСОБА_4 на відео зняв момент промови голови ДВК про продовження голосування. Сторонні особи заходили в кабінки у 5 випадках. Однак, враховуючи положення ч. 5 ст. 248 ВК України, суд оцінює критично останнє твердження представника позивача.

Представник відповідача дільничної виборчої комісії № 710357 - голова комісії Передерій А.М. у судовому засіданні позовні вимоги заперечила та пояснила, що скриньки були пронумеровані і опечатані правильно, скриньки пронумерували маркером. Стороння особа, про яку йде мова, це донька двох виборців, яка сама приймала участь як виборець. Вона діяла з відома ДВК. Різниця в кількості бюлетенів в 1 голос не є критичною, але ДВК склала про це акт. При цьому вказала, відсутність одного бюлетеня та інші вказані обставини жодним чином не можуть свідчити про фальсифікацію результатів голосування, зокрема використання методу «карусель», та не є визначеною законом підставою для визнання голосування на виборчій дільниці недійсним.

Представник третьої особи Корсунь-Шевченківської міської територіальної виборчої комісії - голова комісії Босенко О.В., будучи належним чином повідомленою, у судове засідання не з`явилася, надавши суду письмові пояснення до позову розгляд справи просила проводити без її участі.

У судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_2 який показав, що 25.10.2020 року близько 14:30 год. як кандидат у депутати він прибув на виборчу дільницю в с. Виграїв як спостерігач, оскільки від інших спостерігачів стало відомо про порушення. На місці він виявив, що скриньки не мали нумерації. В їх присутності голова ДВК маркером позначила скриньки. Згодом він бачив, що стороння особа допомагала голосувати чоловіку і жінці в кабінках для голосування, та голосування однієї особи поза межами кабінки. Це було зафіксовано на відео на телефон.

Свідок ОСОБА_3 показала, що 25.10.2020 року вона була на ДВК у с. Виграїв як кандидат в депутати до Черкаської районної ради Черкаського району Черкаської області від ПП «Радикальна партія Олега Ляшка». Прибувши в дану ДВК разом з іншими кандидатом вона уточнила щодо наявності розбіжностей в кількості бюлетенів. Потім виявила відсутність нумерації скриньок. В її присутності голова ДВК помітила скриньки маркером. Крім того, в її присутності були випадки голосування не однією особою.

Свідок ОСОБА_4 показав, що 25.10.2020 року він був на ДВК у с. Виграїв як спостерігач від ПП «Радикальна партія Олега Ляшка». В його присутності відбувалося голосування у кабінках з участю сторонніх осіб. На ці дії він реагував, звертаючи увагу на це членів ДВК. Однак, суд критично оцінює вказані покази свідка враховуючи сукупність показань представника відповідача, а також положення ч. 5 ст. 248 ВК України про те, що виборець, який внаслідок фізичних вад не може самостійно заповнити виборчий бюлетень, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії скористатися допомогою іншого виборця. Крім того, ним було виявлено відсутність 1 бюлетеня в скриньці для голосування. З цього приводу проголосували 12 чоловік. Однак, суд також критично оцінює вказані покази свідка, оскільки до складу комісії під час складання акту було 14 чоловік, а інших доказів вказаному факту суду не надано.

Свідок ОСОБА_5 показав, що 25.10.2020 року він був на ДВК у с. Виграїв як спостерігач від ПП «За майбутнє». В той день голосування траплялися випадки неодноособового голосування. Голова ДВК пояснила це тим, що для цього були підстави через вади певних виборців зі здоров`ям. При підрахунку голосів члени ДВК мали можливість виходити на вулицю і повертатися в приміщення ДВК.

Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, відповідача та покази свідків, розглянувши справу в межах позовних вимог, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що заявлений адміністративний позов підлягає до часткового задоволення на підставі наступного.

Положеннями ч.ч. 2-3 ст. 141 Конституції України передбачено, що територіальні громади на основі загального, рівного, прямого виборчого права обирають шляхом таємного голосування відповідно сільського, селищного, міського голову, який очолює виконавчий орган ради та головує на її засіданнях. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових виборах, становить п`ять років.

Чергові вибори сільських, селищних, міських, районних, обласних рад, сільських, селищних, міських голів відбуваються в останню неділю жовтня п`ятого року повноважень відповідної ради чи відповідного голови, обраних на чергових виборах.

Постановою Верховної Ради України від 20.07.2020 року «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю 25.10.2020 року.

Відповідно до вимог ст. 64 Виборчого кодексу України, суб`єкт виборчого процесу може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, до суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України. Відповідно до ч. 1 ст. 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

У судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 згідно посвідчення Корсунь-Шевченківської міської ТВК № 4 є кандидатом на посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області (а.с.20)

Таким чином, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 22 Виборчого кодексу України позивач є суб`єктом виборчого процесу, який на підставі ч. 1 ст. 273 КАС України вправі оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області № 710357.

25.10.2020 року відбулись вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів.

Як слідує з матеріалів справи, під час проведення підрахунку виборчих бюлетенів на виборчій дільниці № 710357 дільничною виборчою комісією було виявлено невідповідність загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені та кількості виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці з виборів міського голови, про що вказаною ДВК 25.10.2020 року складено відповідний акт у якому зазначено про те, що «Кількість виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці - 200. Розбіжність становить 1 (один) бюлетень. Члени комісії вважають, що виборчий бюлетень був винесений за межі ДВК, а замість нього був вкинутий предмет». Акт підписано головою та секретарем ДВК, ще 12 особами і 1 особою на звороті акту, однак статус останніх в акті не вказано (а.с. 5, 26) та засвідчено печаткою виборчої комісії.

Протоколом дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів на виборчій дільниці № 710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області складеним 26.10.2020 року о 06 год. 15 хв. встановлено:

1) кількість виборчих бюлетенів, одержаних дільничною виборчою комісією - 339;

2) кількість невикористаних виборчих бюлетенів, погашених дільничною виборчою комісією - 138;

3) кількість виборців, включених до списку виборців на виборчій дільниці (на момент закінчення голосування) - 337;

4) кількість виборців, внесених на виборчій дільниці до витягу із списку виборців для голосування за місцем перебування - 34;

5) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені у приміщенні для голосування - 173;

6) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені за місцем перебування - 28;

7) загальна кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені - 201;

8) кількість виборчих бюлетенів, що не підлягають врахуванню - 0;

9) кількість виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці - 200;

10) кількість виборчих бюлетенів, визнаних недійсними - 11.

Крім того зафіксовано кількість голосів виборців, поданих за кожного кандидата.

27.10.2020 року ОСОБА_2 звернувся до Корсунь-Шевченківської міської ТВК зі скаргою щодо бездіяльності членів ДВК № 710357, оскільки виявлено розбіжність у кількості виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці з виборів міського голови та кількості виданих бюлетенів з відповідних виборів (а.с. 27). Листом Корсунь-Шевченківської міської ТВК від 27.10.2020 року дана скарга була повернута скаржнику без розгляду на підставі ч. 3 ст. 66 ВК України у зв`язку із порушенням строку подання скарги.

Відповідно до ст. 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин; 4) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 5) як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно зі ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 73 КАС України визначено умови належності доказів. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Стаття 74 КАС України визначає умови допустимості доказів. Так, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 252 ВК України передбачено можливість визнання голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення порушень, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:

1) випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;

3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.

Ці підстави визнання голосування недійсним є виключними і не підлягають розширенню. Відповідно до ч. 2 ст. 252 ВК України, у разі виявлення цих обставин у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії.

Аналогічні норми містяться у Постанові ЦВК від 15.10.2020 року № 386 «Про Порядок підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та складання протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів, порядок повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці» (далі - Порядок підрахунку голосів № 386).

Згідно положень ч.ч. 1-3 ст. 63 ВК України рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному КАС України. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до відповідної виборчої комісії, а також розгляд скарг та прийняття рішення виборчою комісією здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст. 64 ВК України у разі скасування судом рішення виборчої комісії, у тому числі з питання визнання голосування на виборчій дільниці недійсним, встановлення підсумків голосування та результатів виборів, рішення з цього питання приймає виборча комісія, рішення якої було скасовано, або відповідна виборча комісія вищого рівня на підставі рішення суду. При цьому, якщо рішення не було скасовано з формальних підстав, виборча комісія не може прийняти рішення, яке по суті повторює скасоване рішення.

Суд зауважує, що Виборче законодавство не містить поняття «систематичне чи одноразове грубе порушення виборчою комісією Конституції чи законів України», отже, це поняття має оціночний характер.

Водночас ЦВК у своїх роз`ясненнях зазначає, що ознакою грубого порушення є заподіяння істотних для суб`єктів виборчого процесу порушень гарантованих конституційних виборчих прав, що створюють суттєві перешкоди для участі у виборчому процесі в цілому чи ставлять під сумнів легітимність окремих стадій виборчого процесу.

Грубими мають визнаватися такі дії чи бездіяльність комісії, які посягають на принцип виборчих прав, унеможливлюють проведення виборів, ставлять під сумнів легітимність виборчого процесу, є явно відвертими, тощо.

Позивач ставить перед судом питання про визнання недійсним голосування на Дільничній виборчій комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області № 710357, оскільки, на його думку, скриньки для голосування були пронумеровано з порушенням виборчого законодавства, до виборчих кабін, у яких вже були виборці, заходили сторонні особи, які могли впливати на вільне волевиявлення виборців та ДВК встановлено невідповідність загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені та кількості виборців, які взяли участь у голосуванні з виборів міського голови, що унеможливлює вважати законними результати виборів.

Позивач вважає, що виборчі скриньки не відповідали вимогам чинного законодавства, оскільки не містили нумерації, наявність якої передбачено пунктом 2.6 Порядку виготовлення, обліку, використання та зберігання виборчих скриньок, затвердженого постановою ЦВК від 08.08.2020 року № 165 (далі - Порядок № 165), відповідно до якого з метою забезпечення обліку виборчих скриньок під час їх зберігання, крім виборчих скриньок, переданих Центральною виборчою комісією Міністерству закордонних справ України, кожній скриньці присвоюється номер, який зазначається на одній з її бокових стінок. Номер виборчої скриньки складається з чотирьох частин: вид скриньки/номер регіону/номер району (району в місті)/порядковий номер скриньки. Вид скриньки вказується великими літерами: «С» - для стаціонарних, «П» - для переносних виборчих скриньок. Номер регіону визначається в порядку черговості відповідно до частини другої статті 133 Конституції України, номер району (району в місті) визначається згідно з переліком районів (районів у місті) регіону в алфавітному порядку.

Суд критично ставиться до цього твердження позивача, оскільки обов`язком дільничної виборчої комісії, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 207 ВК України, є лише забезпечення підготовки приміщення для голосування та виборчих скриньок. Що стосується нумерації виборчої скриньки, то вона здійснюється виключно з метою обліку скриньки під час її зберігання. При цьому зберігання забезпечується у міжвиборчий період (п. 2.4 Порядку № 165) та виборчі скриньки зберігаються в розібраному вигляді в упаковці (п. 2.7 Порядку № 165). Таким чином, твердження позивача про необхідність зазначеної нумерації на виборчих скриньках під час проведення виборів є безпідставним.

З приводу того, що до виборчих кабін, у яких вже були виборці, заходили сторонні особи, які могли впливати на вільне волевиявлення виборців суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 71 Конституції України вибори до органів державної влади та органів місцевого самоврядування є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Виборцям гарантується вільне волевиявлення.

Згідно вимог ч. 1 ст. 16, ч. 1 ст. 62 ВК України голосування на виборах в Україні є таємним. Контроль за змістом волевиявлення виборців, встановлення або розголошення змісту волевиявлення конкретного виборця будь-яким чином забороняється. Голосування проводиться у спеціально відведених та облаштованих приміщеннях, в яких обладнуються кабіни для таємного голосування та визначаються місця видачі виборчих бюлетенів і встановлення виборчих скриньок. Обладнання приміщення для голосування покладається на дільничну виборчу комісію.

Доказами вказаних порушень (згідно позову) є показання свідків, а також відео, які містяться на з`ємних дисках (флешці) наданих позивачем. Суд, переглянувши вказані відео на яких зафіксовано, що до кабінок для голосування заходили сторонні особи в момент перебування в кабіні виборців.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 248 ВК України виборчий бюлетень заповнюється виборцем особисто в кабіні для таємного голосування. Під час заповнення виборчого бюлетеня забороняється присутність інших осіб, здійснення фото- та відеофіксації у будь-який спосіб. Виборець, який внаслідок фізичних вад не може самостійно заповнити виборчий бюлетень, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії скористатися допомогою іншого виборця, крім члена виборчої комісії, кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреної особи кандидата, уповноваженої особи організації партії, офіційного спостерігача.

Таким чином, враховуючи пояснення голови ДВК про те, що певні виборці за станом здоров`я потребували допомоги сторонніх осіб під час голосування, за відома членів ДВК користувалися такою допомогою, суд не вважає вказане порушення істотним.

Крім того доказів вчинення дій які могли впливати на вільне волевиявлення виборця суду не надано. Вказане підтверджується також і тим, що виборці, які перебували у кабінці (до якого зайшли), вважаючи своє право порушеним, як самостійний суб`єкт виборчого процесу міг звернутися до виборчої комісії чи до суду зі скаргою на відповідні дії. Разом з тим доказів такого оскарження до суду не надходило.

Щодо твердження позивача про те, що невідповідність загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені та кількості виборців, які взяли участь у голосуванні на виборчій дільниці, свідчить про застосування технології «каруселі» для фальсифікації голосування на дільничній виборчій комісії № 710357, зокрема передачу бюлетенів іншим особам, є підставою для визнання голосування на цій виборчій дільниці недійсним суд зазначає наступне.

Згідно ч.ч. 6, 10 ст. 248 ВК України, дійсно, виборець не має права передавати свої виборчі бюлетені іншим особам. Отримання виборчих бюлетенів від інших осіб (крім уповноваженого члена виборчої комісії, який видає виборчі бюлетені), заохочення або змушування виборців до передачі виборчого бюлетеня іншим особам шляхом підкупу, погроз або в інший спосіб забороняється. Виборець особисто опускає заповнені виборчі бюлетені до виборчої скриньки. Виборець, який через порушення здоров`я (у зв`язку з інвалідністю, тимчасовим розладом здоров`я, віком) не може самостійно опустити виборчий бюлетень до виборчої скриньки, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії доручити зробити це у своїй присутності іншому виборцю, крім члена виборчої комісії, кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреної особи кандидата, уповноваженої особи організації партії, офіційного спостерігача.

Разом із тим, враховуючи вичерпний перелік підстав для прийняття рішення про визнання голосування на виборчій дільниці визначені ч. 1 ст. 252 ВК України, суд зазначає, що відсутність одного бюлетеня не свідчить про наявність істотного порушення вимог виборчого законодавства внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців на цій виборчій дільниці, чи про факти незаконного голосування на виборчій дільниці.

Зокрема доказів, фальсифікації результатів виборів шляхом підкупу виборців біля виборчої дільниці за круговим принципом, передачі бюлетеня сторонній особі (застосування методу фальсифікації виборів «каруселі») чи іншого порушення, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 252 ВК України у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів (у даному випадку кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені - 201, відсутній бюлетень - 1, відсоток виявленого порушення, про що складено акт, а не незаконного голосування - 0,4975 %).

Більше того, аналіз положень п. 1 ч. 1 ст. 252 ВК України, вказує на те, що визнати голосування на виборчій дільниці недійсним можливо у випадку виявлення при підрахунку виборчих бюлетенів більшої, а не меншої кількості бюлетенів у порівнянні з кількістю виборців, які взяли участь у голосуванні. При цьому така кількість має перевищувати 10 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці, як обов`язкова передумова для висновку про неможливість достовірного встановлення результати волевиявлення виборців.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в п. 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) N 303-A, пункт 29).

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що доводи позивача про необхідність визнання недійсним голосування під час виборів міського голови на виборчій дільниці № 710357 з мотивів вказаних у позові, суд вважає такими, що не узгоджуються з положеннями чинного виборчого законодавства, оскільки зазначені порушення є не істотними та не є такими в наслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців на цій виборчій дільниці.

Разом з тим, оцінюючи порушення, допущені під час проведення засідання комісії з підрахунку голосів, а саме те, що підчас складання акту про порушення та підрахунку голосів виборча дільниця була відкрита суд зазначає про те, що.

Згідно вимог ч. 1 ст. 250 ВК України передбачено, що підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.

Водночас, згідно пояснень свідків, наданих суду відео, а також враховуючи відсутність заперечень представника позивача про те, що виборча дільниця під час підрахунку голосів не була зачинена, будь-які особи, в тому числі сторонні, могли вільно входити та заходити на виборчу дільницю, а тому судом достовірно встановлено порушення вимог ч. 1 ст. 250 ВК України. Вказані обставини викликають у суду сумнів у достовірності результатів прийнятого рішення ДВК на підсумковому засіданні.

За таких обставин суд вбачає підстави для часткового задоволення позову шляхом визнання протиправним та скасування протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області від 26.10.2020 року.

Скасування протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області від 26.10.2020 року є підставою для проведення Корсунь-Шевченківською міською територіальною виборчою комісією (19402, Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н, місто Корсунь-Шевченківський, вул. Академіка О. Захаренка, будинок 2 Черкаського району Черкаської області) повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та складання протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці відповідно до розділу 6 Порядку підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та складання протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів, порядок повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці.

Щодо судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до частини дев`ятої статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно частини першої статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Як вбачається із матеріалів справи, провадження у даній справі було відкрито без сплати позивачем судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, для працездатних осіб у розмірі - 2102,00 грн.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем подано до суду адміністративний позов, який містить дві вимоги немайнового характеру за які необхідно сплатити судовий збір у сумі 840,80 грн. за кожну вимогу.

Враховуючи несплату позивачем судового збору при зверненні до суду із цим позовом та прийняття судом рішення за результатом розгляду справи по суті про його часткове задоволення, суд вважає за необхідне стягнути на рахунок спеціального фонду Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області №710357 судовий збір в сумі 840,80 грн (за одну немайнову вимогу).

Керуючись статтями 242-246, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов кандидата на посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області ОСОБА_1 до дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області № 710357, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Корсунь-Шевченківська міська територіальна виборча комісія, про визнання голосування недійсним та скасування рішення задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати протокол дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області від 26.10.2020 року.

Скасування протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області від 26.10.2020 року є підставою для проведення Корсунь-Шевченківською міською територіальною виборчою комісією (19402, Черкаська область, місто Корсунь-Шевченківський, вул.Захаренка О. академіка, будинок 2) повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці №710357 з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області 25 жовтня 2020 року.

Стягнути на рахунок спеціального фонду Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань дільничної виборчої комісії з виборів Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області №710357 (вул. Перемоги, 9 с.Виграїв, Корсунь-Шевченківський район Черкаська область, 19457) судовий збір в сумі 840,80 грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом двох днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Суддя Свитка С.Л.