Справа № 160/10118/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 160/10118/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпрі

апеляційну скаргу Приватного підприємства «Спецстройсистема»

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року (головуючий суддя Тулянцева І.В.) в адміністративній справі

за позовом Приватного підприємства «Спецстройсистема»

до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Спецстройсистема» (далі Позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області (далі Відповідач) в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 10.05.2019 року в частині нарахування штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкових накладних №5 від 27.12.2018 року та №6 від 27.12.2019 року, у розмірі 9500,00 грн.

В обґрунтування адміністративного позову Позивач, зокрема, зазначив, що ПП «Спецстройсистема» поштою отримало акт №18821/04-36-52-41/36839765 від 04.04.2019 «Про результати камеральної перевірки ПП «Спецстройсистема» () з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН складених за січень, лютий, липень 2017 року, жовтень, грудень 2018 року». За результатами вказаної перевірки встановлено порушення граничних строків реєстрації 15 податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим загальна сума штрафу становить 11 101,86 грн. Позивач не погоджується з нарахуванням штрафних санкцій у розмірі 9500,00 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних № 5 від 27.12.2018 та № 6 від 27.12.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки вказані податкові накладні направлені на реєстрацію своєчасно без порушення граничних строків реєстрації - 15.01.2019, проте протягом 16.01.2019 не було надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкових. 30.01.2019 здійснило повторну реєстрацію податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних. З огляду на приписи пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України вказані податкові накладні були зареєстровані саме 15 січня 2019 року, а тому Позивач не порушував строки своєчасної реєстрації, у зв`язку з чим підстави для застосування штрафу до Позивача відсутні.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено (а.с.67-74).

Ухвалюючи рішення суд першої інстанції, зокрема, зазначив, що з роздруківок Позивача неможливо встановити, який саме документ ним подано, тому вказані документи не можуть вважатись належним доказом направлення підприємством на реєстрацію податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2019. Для відновлення порушеного права Позивачу необхідно було оскаржити в адміністративному чи судовому порядку бездіяльність щодо реєстрації податкових накладних 15.01.2019, та зобов`язати зареєструвати їх за датою подання, а не направляти податкові накладні для повторної реєстрації.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі Позивач, із посиланням на неповноту з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішення суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема, тим, що судом при вирішенні питання надано перевагу формі документу, що надсилається платнику замість його змісту. Не встановлено на підтвердження яких дій було надіслано відповідний звіт у «Електронний кабінет», не спростовано, що ПП «Спецстройсистема» були вчинені дії, направлені на виконання вимог ПК України в частині своєчасної реєстрації документів. Позивач зазначає, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних №5 від 27 грудня 2018 року та №6 від 27 грудня 2018 року відбулась з підстав, що не залежали від волі ПП «Спецстройсистема» і тому останнє не підлягає притягненню до відповідальності й відповідно нарахуванню штрафних санкцій.

13 жовтня 2020 року до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання Відповідача про відкладення розгляду справи. Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки Відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження викладених в ньому обставин.

Учасники справи, які були належним чином сповіщені про місце, дату та час розгляду справи в судове засідання своїх представників не направили, про причини їх неявки суд не сповістили.

За таких обставин, колегія суддів ухвалила розглянути справу без участі представників учасників справи та без фіксування судового засідання технічними засобами у відповідності до ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Головним державним ревізором - інспектором відділу податку на додану вартість Соборного управління Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Жученя Альоною Валентинівною на підставі підпункту 19.1.1. пункту 19.1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку приватного підприємства «Спецстройсистема» за січень, лютий, липень 2017 року, жовтень, грудень 2018 року, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з лютого 2017 року по січень 2019 року.

За результатами перевірки складено акт №18821/04-36-52-41/36839765 від 04.04.2019, у висновках якого встановлено, що ПП «Спецстройсистема» порушено вимоги пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині своєчасності реєстрації 15 податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), а саме:

1) податкова накладна від 04.01.2017 №5 на суму ПДВ 0,17 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 02.02.2017 о 02 год. 02 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.01.2017;

2) податкова накладна від 02.01.2017 №2 на суму ПДВ 0,50 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 03.02.2017 о 11 год. 19 хв. з порушенням терміну реєстрації на 3 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.01.2017;

3) податкова накладна від 27.02.2017 №1 на суму ПДВ 46,59 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

4) податкова накладна від 25.02.2017 року №1 на суму ПДВ 97,92 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

5) податкова накладна від 09.02.2017 №1 на суму ПДВ 52,06 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 17 календарних днів при граничному терміні реєстрації 28.02.2017;

6) податкова накладна від 24.02.2017 №1 на суму ПДВ 260,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

7) податкова накладна від 22.02.2017 №1 на суму ПДВ 129,21 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

8) податкова накладна від 23.02.2017 №1 на суму ПДВ 90,06 грн. на фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

9) податкова накладна від 26.02.2017 року №1 на суму ПДВ 89,75 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

10) податкова накладна від 28.02.2017 №1 на суму ПДВ 7,94 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 17.03.2017 о 02 год. 12 хв. з порушенням терміну реєстрації на 2 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 15.03.2017;

11) податкова накладна від 15.07.2017 №1 на суму ПДВ 27,78 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 04.08.2017 о 01 год. 17 хв. з порушенням терміну реєстрації на 4 календарних дні при граничному терміні реєстрації - 31.07.2017;

12) податкова накладна від 07.07.2017 №2 на суму ПДВ 39,52 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 01.08.2017 о 11 год. 13 хв. з порушенням терміну реєстрації на 1 календарний день при граничному терміні реєстрації - 31.07.2017;

13) податкова накладна від 23.10.2018 №3 на суму ПДВ 15 125,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 20.11.2018 о 11 год. 11 хв. з порушенням терміну реєстрації на 5 календарних днів при граничному терміні реєстрації - 15.11.2018;

14) податкова накладна від 27.12.2018 №5 на суму ПДВ 49 300,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 30.01.2019 о 05 год. 09 хв. з порушенням терміну реєстрації на 15 календарних днів при граничному терміні реєстрації -15.01.2019;

15) податкова накладна від 27.12.2018 №6 на суму ПДВ 45 700,00 грн. фактично зареєстрована в ЄРПН 30.01.2019 о 07 год. 48 хв. з порушенням терміну реєстрації на 15 календарних днів при граничному терміні реєстрації -15.01.2019.

Не погоджуючись з нарахуванням штрафних санкцій у розмірі 9500,00 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних Позивач направив заперечення від 18.04.2019 №1804-3 (вх.№63702/10 від 23.04.2019) на акт № 18821/04-36-52-41/36839765 від 04.04.2019.

Листом Головного управління ДФС у Дніпропетровській області «Про розгляд заперечень» №53673/04-36-52-41 від 06.05.2019 підтверджено факти порушення ПП «Спецстройсистема» термінів реєстрації податкових накладних.

10 травня 2019 року Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, та згідно зі статтею 120 Податкового кодексу України:

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 11 091,45 грн.;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 10,41 грн.

Правомірність прийняття Відповідачем податкового повідомлення-рішення № є предметом судового розгляду у даній справі.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України в редакції, чинній на момент проведення камеральної перевірки та реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних) передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Сторонами у даній справі не висловлюються доводи щодо порушення порядку проведення камеральної перевірки, а судом самостійно не встановлено.

У підпункті 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з пунктом 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За змістом приписів пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

При цьому, згідно з абзацом тринадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації (пункт 2).

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (пункт 3).

Відповідно до пунктів 13-16 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.

Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, пунктом 2 розділу І якого передбачено, що перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Відповідно до пункту 12 розділу ІІ Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

З аналізу вказаних норм слідує, що перша квитанція є документом, який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. У зв`язку з цим, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом.

Тобто, виписана продавцем податкова накладна підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а підтвердженням такої реєстрації є відповідна квитанція. У разі порушення строків реєстрації податкової накладної до платника податку застосовуються штрафні санкції.

Позивач стверджує, що ним було вчасно направлені на реєстрацію податкові накладні №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2019, а саме 15.01.2019 о 16-26 год., але з незалежних від Позивача причин, квитанції № 1 не були направлені Приватному підприємству «Спецстройсистема», на підтвердження чого Позивачем до суду надано електронні звіти.

Також, Позивачем до суду надано роздруківку з електронного кабінету за 15.01.2019.

Поряд із цим, судом першої інстанції обґрунтовано зазначено, що з вказаних роздруківок неможливо встановити, який саме документ подано Позивачем, тому вказані документи не можуть вважатись належним доказом направлення підприємством на реєстрацію податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2019.

При цьому, як вказує Позивач, до 30.01.2019 ПП «Спецстройсистема» ще очікувало на надіслання квитанцій про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкових накладних №5 від 27.12.2018 та №6 від 27.12.2018. 30.01.2019 було здійснено повторну реєстрацію вказаних податкових накладних, що підтверджується квитанціями №1 від 31.01.2019.

Під час судового розгляду справи судом з`ясовано, що Позивачем не оскаржувалася до суду бездіяльність податкового органу щодо реєстрації спірних податкових накладних, направлених 15.01.2019, а вирішено повторно направити такі накладні для проведення реєстрації 31.01.2019.

Однак, для відновлення порушеного права Позивачу необхідно було оскаржити в адміністративному чи судовому порядку бездіяльність щодо реєстрації таких податкових накладних 15.01.2019, та зобов`язати зареєструвати їх за датою подання, а не направляти податкові накладні для повторної реєстрації.

Доказів того, що платник податків у період з 15.01.2019 по 31.01.2019 звертався з приводу цього до контролюючого органу, матеріали справи не містять.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У постанові від 23.07.2019 у справі № 620/3609/18 Верховний Суд зазначив, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на який платник податку не має впливу.

У цьому контексті, за викладених обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що повторне надсилання та реєстрація Позивачем податкових накладних була здійснена з порушенням граничних строків реєстрації встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом у судовому засіданні під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про відмову у задоволенні адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 20 грудня 2019 року необхідно залишити без змін.

Доводи апеляційної скарги Позивача спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 310, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Спецстройсистема» - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року у справі №160/10118/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

В повному обсязі постанова складена 02 листопада 2020 року.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова