Справа № 760/9725/20
Суддя: Жовноватюк В. С.
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/760/840/20
Справа №760/9725/20
СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі головуючого судді - Жовноватюк В.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора роти № 7 батальйону №3 Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Єльнікова Андрія Миколайовичва про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ЕАК №2351147 від 07.04.2020 і закрити провадження у справі, мотивуючи свої вимоги наступним.

07.04.2020 постановою інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві Єльнікова А.М. позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.126 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.

Так, в оскаржуваній постанові зазначено, що 07.04.202020 о 00:17 годин, позивач, керуючи транспортним засобом Audi A7 д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись по Дмитрівській ,66 А, у м. Києві, був не не пред`явив водійське посвідчення відповідної категорії, чим порушив п.2.1 ПДР.

Позивач стверджує, що з вищевказаною постановою він не згодний, вважає, що її винесення було безпідставним. Зазначає, що ним було пред`явлено на вимогу працівника поліції необхідні документи, а саме посвідчення водія та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. Між тим, стверджує, що правила дорожнього руху він не порушував, тому, за його переконанням інспектор не мав права перевіряти наявність у нього документи, передбачені п. 2.1. ПДР. Вважає, що належних і допустимих доказів, які б вказували на вчинення ним правопорушення за ч.1 ст. 126 КУпАП існувати не може.

З цих підстав просить позов задовольнити.

27.04.2020 ухвалою суду у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін..

Відповідно до вимог ст. 262 КАС України суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

У встановлений судом строк відповідач не надав відзиву на позовну заяву, хоча отримав копію ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з додатками 18.06.2020 (а.с.17).

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Провадження в справах про адміністративне правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.5 ст.14 Закону України "Про дорожній рух" учасники дорожнього руху зобов`язані, зокрема, знати і неухильно дотримуватися вимог цього Закону, створювати безпечні умови для дорожнього руху. Єдиний порядок дорожнього руху на всій території України встановлюють Правила дорожнього руху (далі ПДР).

Відповідно до п.1.1 ПДР України ці правила відповідно до Закону України "Про дорожній рух" встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні грунтуватися на цих ПДР України.

П.11 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням ПДР його учасниками та за правомірність експлуатації транспортних засобів.

П. 1 ст.16 Закону України «Про дорожній рух» визначено, що водій зобов`язаний мати при собі та на вимогу поліцейського, а водії військових транспортних засобів - на вимогу посадових осіб військової інспекції безпеки дорожнього руху Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, пред`являти для перевірки посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб, а у випадках, передбачених законодавством, - страховий поліс (сертифікат) про укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Частиною 1 статті 126 КУпАП встановлена відповідальність у вигляді штрафу в розмірі 25 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, зокрема, за керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката "Зелена картка")

Згідно з ст. 280 КУпАП , орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п.10 "Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі", затвердженої наказом МВС №1395 від 07.11.2015, поліцейський оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, згідно оскаржуваної постанови, 07.04.202020 о 00:17 годин, позивач, керуючи транспортним засобом Audi A7 д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись по Дмитрівській ,66 А, у м. Києві, був не пред`явив водійське посвідчення відповідної категорії, чим порушив п.2.1 ПДР.

При цьому, матеріалами справи не доведено, що складено ще і постанову про порушення позивачем вищезазначеного пункту ПДР.

Доказів вчинення іншого правопорушення або винесення постанови відповідачем надано не було.

Ч.1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративний проступок - це насамперед дія або бездіяльність, що при наявності певних ознак розглядається законом як порушення встановлених правил поведінки громадян у певних сферах громадського життя. До таких правил, зокрема, належать правила у сфері безпеки дорожнього руху.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення належать ознаки, притаманні об`єкту, об`єктивній і суб`єктивній сторонам та суб`єкту правопорушення.

Зважаючи на те, що відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні інкримінованого йому адміністративного проступку, суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 126 КУпАП.

За приписами п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності складу адміністративного проступку провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

П.3 ч.3 ст.286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ЕАК №2351147 від 07.04.2020 та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 5-7, 9, 77, 90, 241-247, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до інспектора роти № 7 батальйону №3 Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Єльнікова Андрія Миколайовичва про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,, - задовольнити.

Скасувати постанову інспектора Управління патрульної поліції м. Києва Єльнікова Андрія Миколайовича серії ЕАК №2351147 від 07.04.2020 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.С.Жовноватюк