Справа № 320/4095/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2020 року справа №320/4095/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування припису.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування припису від 11.11.2019 №1111/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловому будинку по АДРЕСА_1 ».

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було проведено позапланову перевірку на об`єкті: реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловий будинок по АДРЕСА_1 , за результатами якої контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем вимог пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування та забудова території", у зв`язку із здійсненням ОСОБА_1 забудови без дотримання мінімальної відстані від суміжної земельної ділянки.

За результатами перевірки контролюючим органом було прийнято припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.11.2019 №1111/1.

Позивач не погоджується з правомірністю прийняття спірного припису, оскільки вважає, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було порушено порядок проведення позапланової перевірки.

Так, позивач повідомив, що посадова особа контролюючого органу не вручала йому примірник направлення на перевірку, а тому вказаний документ був лише сфотографований позивачем. При цьому, позивач звернув увагу на те, що у направленні не було вказано строк його дії, що суперечить вимогам чинного законодавства.

Також позивач зазначив, що відповідачем не було надано для ознайомлення та підписання акт перевірки та не вручено протокол та спірний припис, а вказані документи були направлені ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку, що також не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки шляхом вчинення таких дій відповідач позбавив позивача права на захист, а саме: можливості належним чином ознайомитися з актом, приписом та протоколом, надати пояснення, зауваження, заперечення тощо.

Крім того, позивач зазначив, що ним не було вчинено жодних порушень вимог чинного законодавства, оскільки реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловий будинок була проведена відповідно до будівельного паспорту та повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що в результаті проведення позапланової перевірки на об`єкті: реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловий будинок по АДРЕСА_1 , було встановлено порушення позивачем вимог пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування та забудова території", у зв`язку із здійсненням ОСОБА_1 забудови без дотримання мінімальної відстані від суміжної земельної ділянки, яка становить 1,0 м.

Відповідач повідомив, що позивач відмовився від підписання акта перевірки, а тому направлення ОСОБА_1 вказаного документу, протоколу та спірного припису було здійснено засобами поштового зв`язку, що передбачено вимогами чинного законодавства.

У зв`язку з цим, відповідач вважає, що спірний припис прийнято правомірно та обґрунтовано.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ірпінським МВГУ МВС України у Київській області 14.03.1997 (а.с.100-101).

03.08.2018 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, посвідчений приватним нотаріусом Ірпніського міського нотаріального округу Київської області Лагодою О.С. та зареєстрований в реєстрі за №2115.

За умовами вказаного договору позивачу було передано у власність житловий будинок АДРЕСА_2 .

Згідно з пунктами 3.1 договору відчужуваний житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,0785 га, кадастровий номер :01:057:0180.

На зазначеній земельній ділянці розташовані такі об`єкти нерухомості: житловий будинок, позначений на плані літ. "А", сарай-гараж-літня кухня літ. "Ж", огорожа №1-3, вигрібна яма №4, замощення І (а.с.96).

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.08.2018 №133208012, державна реєстрація за ОСОБА_1 права власності на придбаний житловий будинок (загальною площею 71,2 кв.м.), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , була здійснена 03.08.2018 (а.с.97).

03.08.2018 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Ірпніського міського нотаріального округу Київської області Лагодою О.С. та зареєстрований в реєстрі за №2116.

За вказаним договором позивачу було передано у власність земельну ділянку (кадастровий номер :01:057:0180), розміром 0,0785 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.98).

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28.11.2018 №147126651, державну реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку (кадастровий номер :01:057:0180), площею 0,0785 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено 28.11.2018 (а.с.99).

31.05.2019 Відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради був виданий позивачеві будівельний паспорт (реєстраційний номер 224) на здійснення реконструкції сараю-гаражу-літньої кухні в житловий будинок.

Згідно з пояснювальною запискою існуюча забудова має розмір 5,15 х 18,1 м, містобудівні умови та обмеження визначені згідно з ДБН В.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій», ДБН В.2.2-3.2018 «Будинки і споруди. Заклади освіти» та ЗК України. Визначено, що загальна площа житлового будинку після реконструкції становитиме 280,0 кв. м.

Вимоги до забудови земельної ділянки (містобудівні та планувальні вимоги та обмеження) передбачали, зокрема, мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки 1,0 м. (а. с. 82).

Також матеріали справи свідчать, що 01.06.2019 за №КС05 було здійснено реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту (а.с.89).

Судом встановлено, що ОСОБА_4 звернулась до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області із заявою від 23.10.2019 про проведення перевірки будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана заява вмотивована здійсненням позивачем будівництва житлового будинку на межі земельної ділянки, яка розташована поруч із земельною ділянкою ОСОБА_4 , що порушує її права (а.с.120).

На підставі вказаного звернення Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було видано направлення від 28.10.2019 №2810/5/1, яким уповноважено головних спеціалістів ОСОБА_5 та Андрійченко Лесю Григорівну провести позапланову перевірку на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.121).

Судом встановлено, що у період з 29.10.2019 по 11.11.2019 головним спеціалістом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Шелевеєм Романом Вікторовичем було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловий будинок по АДРЕСА_1 , за результатами якої було складено акт від 11.11.2019 №11112019/1 (а.с.72-77).

У вказаному акті зазначено, що під час перевірки, проведення якої фіксувалося засобами відео- та фототехніки, встановлено, що:

- дані, зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, не є достовірними (пункт 1.7 розділу VI акта перевірки);

- будівництво об`єкта архітектури здійснюється не у відповідності до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (пункт 5.1 розділу VI акта перевірки).

В розділі VІІI акта перевірки «Опис виявлених порушень вимог законодавства» відповідачем зазначено, що будинок, що будується, розташований на межі земельної ділянки, яка належить позивачу як замовнику будівництва. Враховуючи вищезазначене, замовником не забезпечено дотримання відстані від суміжної земельної ділянки для догляду за будинком та здійснення поточного ремонту.

Наведене порушення було кваліфіковано відповідачем як недотримання вимог пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування та забудова території".

В акті зазначено, що позивач відмовився від його підписання, а примірник документа був надісланий поштою.

11.11.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було складено протокол про адміністративне правопорушення №А-1111/1, в якому зазначено про відмову позивача від його підписання та отримання (а.с.70-71).

Також відповідачем було прийнято припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.11.2019 №1111/1, в якому позивачу, у зв`язку з вищезазначеним порушенням, встановлено вимогу усунути виявлені правопорушення у термін до 11.12.2019 та зупинити виконання будівельних робіт з 11.11.2019 (а.с.69).

У вказаному документі зазначено, що позивач відмовився від його отримання, внаслідок чого він був направлений поштою.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем припису, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання його протиправним та скасування, посилаючись на такі обставини:

- невручення йому примірника направлення на перевірку;

- відсутність у направленні інформації про строк його дії;

- ненадання відповідачем для ознайомлення та підписання акта перевірки, невручення протоколу та спірного припису (направлення їх поштою), що позбавило позивача права на захист, а саме: можливості належним чином ознайомитися з актом, приписом та протоколом, надати пояснення, зауваження, заперечення тощо;

- відсутність допущеного позивачем порушення вимог чинного законодавства, оскільки реконструкція сараю-гаража-літньої кухні в житловий будинок була проведена відповідно до будівельного паспорту та повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

З цього приводу суд зазначає таке.

Згідно із частиною першою статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877).

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 6 Закону №877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до положень статті 7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначається, зокрема, дата початку та дата закінчення заходу.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Судом встановлено, що позаплановий захід відносно позивача було проведено за наявності направлення від 28.10.2019 №2810/5/1.

Даний факт позивач не заперечує, проте зазначає, що примірник такого направлення йому наданий не був.

Крім того, позивач звернув увагу на те, що у вищевказаному направленні, яке йому вдалося сфотографувати, не була зазначена дата початку та дата закінчення заходу, що, на переконання позивача, є грубим порушенням положень Закону №877.

Суд зазначає, що наданий позивачем примірник (фотокопія) направлення від 28.10.2019 №2810/5/1 дійсно не містить дати початку та дати закінчення заходу, що не відповідає положенням статті 7 Закону №877.

При цьому, суд не приймає до уваги наданий примірник направлення з наявними у ньому датами початку та закінчення заходу, оскільки такі записи були здійснені не друкованим способом, а власноруч, що не виключає можливості їх внесення вже після проведення позапланового заходу.

Водночас, суд вважає, що не зазначення у направленні для проведення позапланової перевірки строку його дії, хоча і є порушенням вимог щодо оформлення вказаного розпорядчого документа, однак такий недолік носить формальний характер та в цілому не впливає на законність перевірки, проведеної за наявності такого направлення.

Аналогічний правовий висновок викладено у пункті 60 постанови Верховного Суду від 23.06.2020 у справі №821/768/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 90000555), який підлягає обов`язковому врахуванню у спірних правовідносинах.

Як було вказано вище, у позовній заяві позивач зазначив, що акт перевірки, протокол та спірний припис були складені за відсутності ОСОБА_1 , а їхні примірники були направлені позивачу засобами поштового зв`язку, що є порушенням вимог чинного законодавства.

У свою чергу, відповідач повідомив, що в останній день перевірки та по телефону посадовою особою контролюючого органу було запропоновано позивачу прибути до інспекції для ознайомлення зі змістом акта перевірки, надання пояснень та для отримання примірника акта перевірки , протоколу та припису.

Проте, позивач відмовився від вчинення відповідних дій, у зв`язку з чим примірники акта перевірки, протоколу та спірного припису засобами поштового зв`язку були направлені ОСОБА_1 .

З цього приводу суд зазначає таке.

Частиною шостою статті 7 Закону №877 передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини другої статті 8 Закону №877 органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані, зокрема, ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом.

Відповідно до пункту 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553), якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, зі змісту вказаних норм слідує, що посадова особа контролюючого органу зобов`язана ознайомити представника суб`єкта містобудування зі змістом акта перевірки та надати такій особі примірники акту та припису для їх підписання.

Направлення вказаних документів суб`єкту містобудування засобами поштового зв`язку здійснюється за умови відмови представника суб`єкта містобудування від отримання таких документів.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з абзацами 3-4 пункту 3 Порядку №244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Дослідивши акт від 11.11.2018 №11112019/1, протокол про адміністративне правопорушення від 11.11.2019 №А-1111/1 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робі№1111/1, копії яких долучені до матеріалів справи, судом встановлено, що у вказаних документах наявні помітки про відмову позивача від їх підписання та отримання.

Судом встановлено, що вказані документи були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням 12.11.2019 та отримані ним 14.11.2019, що підтверджується наявними у справі доказами (а. с. 133).

Отже, оскільки з матеріалів справи вбачається, що позивач відмовився від підписання та отримання примірників акта, протоколу та припису, направлення відповідачем примірників вказаних документів засобами поштового зв`язку є обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства.

Аналогічний правовий висновок щодо правомірності направлення органами державного архітектурно-будівельного контролю вищевказаних документів поштовим зв`язком викладено Верховним Судом у постанові від 18.10.2018 у справі №826/11106/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 77248302).

Щодо суті виявлених порушень, суд зазначає таке.

В акті перевірки контролюючий орган зазначив про порушення ОСОБА_1 вимог пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування та забудова території" у зв`язку із незабезпеченням позивачем відстані від суміжної земельної ділянки для догляду за будинком та здійснення поточного ремонту. Про необхідність усунення цього порушення зазначено і в спірному приписі.

Відповідно до вимог статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельною паспорта забудови земельної ділянки (дачі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Порядок видачі будівельного паспорта затверджено Наказом від 05.07.2011 №103 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства "Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки".

Згідно з пунктом 1.3 вказаного Порядку параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Відповідно до пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування та забудова території", посилання на який міститься у спірному приписі, при розміщенні будинків в кварталах, забудова яких історично склалася, для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань від межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м. При цьому має бути забезпечене виконання необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок або взаємоузгоджене водовідведення згідно з вимогами.

Суд зазначає, що ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" були затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року N 100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Однак, вказаний наказ був визнаний протиправним та нечинним постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 82470182).

Відповідно до частини першої статті 325 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Ухвалою Верховного Суду від 22.07.2019 було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 83197048).

Проте, ухвалою Верховного Суду від 22.07.2019 було відмовлено у задоволенні заяви Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 83197050).

Таким чином, як на момент проведення перевірки, так і на момент прийняття спірного припису, ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", порушення яких було покладено в основу зазначених документів, були нечинними, що свідчить про протиправність прийнятого відповідачем припису від 11.11.2019 №1111/1 та наявність правових підстав для його скасування.

За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про зупинення підготовчих та будівельних робіт №1111/1 від 11.11.2019.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.