Справа № 280/7600/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

30 жовтня 2020 року Справа № 280/7600/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Управління Пенсійного фонду України в Комунарському районі м. Запоріжжя (69104, м. Запоріжжя, вул. Чумаченка, 13-А)

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

26.10.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Управління Пенсійного фонду України в Комунарському районі м. Запоріжжя (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними дії Управління пенсійного фонду України у Комунарському районі міста Запоріжжя щодо припинення з 1 травня 2018 року виплати призначеної пенсії з інвалідності ОСОБА_1 ;

зобов`язати Управління пенсійного фонду України у Комунарському районі міста Запоріжжя відновити виплату ОСОБА_1 призначеної пенсії з інвалідності, з урахуванням заборгованості, що виникла з 1 травня 2018 року по теперішній час, шляхом перерахування коштів на поточний рахунок, відкритий в АТ "Ощадбанк";

допустити негайне виконання рішення суду в частині виплати пенсії у межах суми стягнення за один місяць, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 371 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Крім того, просить звільнити її від сплати судового збору та витребувати від відповідача докази.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до вимог пп. 15.1 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (п. 15.3 Перехідних положень КАС України).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (п. 15.16 Перехідних положень КАС України).

01.12.2018 в газеті «Голос України» опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

На виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19, Державним підприємством "Редакція газети "Голос України" 01.03.2019 опубліковано оголошення в газеті "Голос України" про відкликання оголошення, опублікованого 01.12.2018 № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Як вбачається з позовної заяви, вона сформована в системі "Електронний суд" та подана у формі електронного документа, а отже не відповідає вимогам статті 160 КАС України, оскільки система "Електронний суд" на даний час працює виключно в тестовому режимі.

Відповідно до п. 15.1 Перехідних положень КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України на час звернення позивача до суду (та на час винесення даної ухвали), позовна заява подається в паперовій формі, до якої додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Враховуючи викладене, судом встановлено недотримання позивачем вищевказаних вимог КАС України.

З метою дотримання права позивача на звернення до суду, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду позовної заяви в паперовій формі та копій усіх додатків до позовної заяви, у тому числі для відповідача.

При усуненні вказаних недоліків позивачу слід враховувати приписи ч. 4, 5 ст. 94, ч. 5 ст. 160 КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем заявлено вимоги до Управління Пенсійного фонду України в Комунарському районі м. Запоріжжя, проте постановою Кабінету Міністрів України Деякі питання функціонування територіальних органів Пенсійного фонду України №988 від 21.12.2016 вирішено реорганізувати деякі територіальні органи Пенсійного фонду України шляхом злиття окремих органів Пенсійного фонду України за переліком згідно з додатком 1, зокрема, реорганізувати УПФУ в Шевченківському районі м. Запоріжжя та УПФУ в Комунарському районі м. Запоріжжя та утворити Шевченківське об`єднане управління Пенсійного фонду України м. Запоріжжя.

При цьому, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №628 Деякі питання функціонування органів Пенсійного фонду України Шевченківське об`єднане управління Пенсійного фонду України м. Запоріжжя реорганізовано шляхом приєднання до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області; за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 24.07.2019 внесено запис про припинення Шевченківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Запоріжжя.

Таким чином, позовні вимоги заявлено до особи, якої на день вирішення питання про відкриття провадження у справі не існує. Отже, позивачу необхідно уточнити відповідача у справі, із зазначенням його місцезнаходження та коду ЄДРПОУ.

Крім того, позивачем не зазначено власне місце проживання чи перебування, а вказано лише адресу реєстрації на непідконтрольній Україні території.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, в редакції, чинній на час звернення з даним позовом до суду, (далі - Закону України «Про судовий збір») судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3 частини 1 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 № 294-IX встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Позивачем судовий збір не сплачено, проте заявлено клопотання про звільнення від його сплати.

Що стосується клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 133 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статті 133 КАС України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи з податкового органу (центру зайнятості), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З урахуванням вимог ст. 133 КАС України, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», з власної ініціативи.

Суд зазначає, що позивачем до позовної заяви не надано доказів на підтвердження його незадовільного майнового стану, а також не надано належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності у нього грошових коштів, що зумовлює відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, позивачу слід або сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн. або надати клопотання про звільнення від сплати судового збору з належними та допустимими доказами на підтвердження незадовільного майнового стану позивача.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 241, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви надати до суду:

1. Позовну заяву в паперовій формі у двох примірниках для суду та відповідача, у новій редакції, в якій зазначити: місце проживання чи перебування позивача; належного відповідача, із зазначенням його місцезнаходження та ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

2. Копії усіх додатків до позовної заяви у двох примірниках, засвідчені належним чином (засвідчені власним підписом із проставлянням дати такого засвідчення)

3. Оригінал платіжного документу про сплату судового збору за подання до Запорізького окружного адміністративного суду позовної заяви у розмірі 840,80 грн. або клопотання про звільнення від сплати судового збору з належними та допустимими доказами на підтвердження незадовільного майнового стану позивача (зокрема, але не виключно: довідку про доходи з податкового органу (центру зайнятості).

Роз`яснити позивачу, що згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.П. Бойченко