Справа № 340/5007/20
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року м. Кропивницький справа № 340/5007/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., за участю секретаря Бондар Я.Г. та представників:

позивача : Матвієнко О.М. та Босонченко О.М.;

відповідача: не з`явились,

розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )
до Суботцівської сільської територіальної виборчої комісії Кропивницького району Кіровоградській області (27444, Кіровоградська область, Знам`янський район, с. Суботці, вул. Центральна, 24, код ЄДРПОУ - 43776683)
провизнання протиправною та скасування постанови та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати Постанову №18 Суботцівської сільської територіальної виборчої комісії Кропивницького району Кіровоградської області від 30 жовтня 2020 року;

- зобов`язати Суботцівську сільську територіальну виборчу комісію Кропивницького району Кіровоградської області в день набрання рішенням суду у цій справі законної сили повторно розглянути скаргу подану ОСОБА_1 , кандидатом у депутати Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1 з питання здійснення повторного підрахунку голосів з місцевих виборів на виборчій дільниці №350239;

- зобов`язати Суботцівську сільську територіальну виборчу комісію Кропивницького району Кіровоградської області здійснити перерахунок голосів виборців на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі № 1 (щодо виборів 25 жовтня 2020 року).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що як кандидат у депутати Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1 звернувся до Відповідача зі скаргою про порушення виборчого законодавства під час проведення місцевих виборів 25 жовтня 2020 року Дільничною виборчою комісією на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1, у якій просив: 1. визнати рішення (протокол дільничної комісії від 26.10.2020р.) суб`єкта оскарження таким, що не відповідає вимогам законодавства (є протиправним), порушує виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єктів виборчого процесу 2. скасувати рішення Дільничної виборчої комісії щодо результатів підрахунку голосів на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1; 3. здійснити перерахунок голосів виборців на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1.

За результатом розгляду скарги Суботцівською сільською територіальною виборчою комісією Кропивницького району Кіровоградської області прийнята постанова №18 від 30 жовтня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги в зв`язку з пропущенням строку на подання скарги.

При цьому, позивач зазначає, що під час розгляду скарги прийнято рішення про недоцільність перерахування голосів в зв`язку з наявністю уточнюючого протоколу та про надання письмової відповіді на скаргу та копії уточнюючого протоколу скаржнику. Позивач вважає, що постанова від 30.10.2020 року №18 є протиправною та підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 04.11.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257 - 262 КАС України з повідомленням (викликом) учасників справи із врахуванням особливостей провадження у справах щодо оскарження, дій або бездіяльності виборчих комісій, встановлених ст. 273 КАС України та призначено розгляд справи на 15 год. 00 хв. 04.11.2020 р.

Суботцівська сільська територіальна виборча комісія Кропивницького району Кіровоградської області (далі-відповідач) подала до суду витребувані докази та клопотання про розгляд справи без їх участі.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили задовольнити позовну заяву.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представника сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Верховна Рада України постановою від 15.07.2020 №795-IX призначила чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року.

Центральна виборча комісія постановою від 08.08.2020 №160 призначила перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів, а постановою від 14.08.2020 №176 призначила перші вибори депутатів районних рад на 25 жовтня 2020 року.

ОСОБА_1 є кандидатом у депутати до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1, що підтверджується посвідченням №169 від 25.10.2020 р. (а.с.10).

30.10.2020 року позивач звернувся до відповідача зі скаргою про порушення виборчого законодавства під час проведення місцевих виборів 25.10.2020 року, у якій просив: 1.визнати рішення (протокол дільничної комісії від 26.10.2020р.) суб`єкта оскарження таким, що не відповідає вимогам законодавства (є протиправним), порушує виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єктів виборчого процесу; 2. скасувати рішення Дільничної виборчої комісії щодо результатів підрахунку голосів на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1; 3.здійснити перерахунок голосів виборців на виборчій дільниці №350239 з виборів депутатів Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1 (а.с.12-14).

Зазначена обставина не заперечується представником та позивачем.

За результатами розгляду поданої скарги відповідачем прийнято постанову №18 від 30 жовтня 2020 року «Про розгляд скарги кандидата в депутати Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1 ОСОБА_1 », якою відмовлено у задоволенні скарги в зв`язку з пропущенням строку на подання скарги (а.с.11).

Не погоджуючись із прийнятим рішенням та вважаючи його протиправним позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно із ст.36 Конституції України громадяни України мають право на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Політичні партії в Україні сприяють формуванню і вираженню політичної волі громадян, беруть участь у виборах. Членами політичних партій можуть бути лише громадяни України. Обмеження щодо членства у політичних партіях встановлюються виключно цією Конституцією і законами України.

Ніхто не може бути примушений до вступу в будь-яке об`єднання громадян чи обмежений у правах за належність чи неналежність до політичних партій або громадських організацій. Усі об`єднання громадян рівні перед законом.

Гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів, відповідно до Конституції України визначає Виборчий кодекс України від 19.12.2019 р. № 396-IX (далі - ВК України).

Приписами ст.1 ВК України встановлено, що вибори в Україні є основною формою народного волевиявлення, способом безпосереднього здійснення влади Українським народом. Вибори є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

Положеннями ст.12 ВК України передбачено, що вибори проводяться на основі рівного виборчого права. Громадяни України беруть участь у виборах на рівних засадах. Кожен виборець має один голос на кожних виборах, у яких він має право брати участь. Виборець може використати свій голос тільки на одній виборчій дільниці, де він включений до списку виборців. У випадку одночасного проведення різних виборів виборець може реалізувати своє право голосу тільки на одній виборчій дільниці, спільній для всіх виборів, які проводяться одночасно. Виборець реалізує своє право голосу під час виборів у порядку, встановленому цим Кодексом.

У відповідності до ст.16 ВК України голосування на виборах в Україні є таємним. Контроль за змістом волевиявлення виборців, встановлення або розголошення змісту волевиявлення конкретного виборця будь-яким чином забороняється. Членам виборчих комісій, офіційним спостерігачам, представникам засобів масової інформації, іншим особам забороняється вчиняти будь-які дії чи розголошувати відомості, які дають можливість встановити зміст волевиявлення конкретного виборця.

Згідно ч.1 ст.21 ВК України виборчий процес кожних виборів, передбачених цим Кодексом, здійснюється на засадах: 1) гарантії реалізації виборчих прав громадян, визначених Конституцією України та цим Кодексом; 2) дотримання основних принципів виборчого права, визначених Конституцією України та цим Кодексом; 3) законності та заборони протиправного втручання будь-кого у виборчий процес; 4) політичного плюралізму та багатопартійності; 5) публічності і відкритості виборчого процесу, усіх його процедур з урахуванням обмежень, встановлених законом, належного інформування виборців та інших суб`єктів виборчого процесу; 6) свободи передвиборної агітації, рівного доступу всіх кандидатів і суб`єктів їх висування на відповідних виборах до засобів масової інформації незалежно від їх форми власності, крім засобів масової інформації, засновниками яких є партії (організації партій); 7) неупередженості органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, закладів, установ і організацій, їх керівників, інших посадових і службових осіб до кандидатів, партій.

Як визначено ч.1 ст.22 ВК України суб`єктом виборчого процесу відповідних виборів є: 1)виборець, який має право голосу на відповідних виборах; 2)виборча комісія, уповноважена здійснювати підготовку і проведення відповідних виборів; 3)партія (організація партії), яка висунула кандидатів на відповідних виборах; 4)кандидат, зареєстрований для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом; 5)офіційний спостерігач від кандидата чи партії (організації партії) - суб`єкта відповідного виборчого процесу або від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Кодексом.

У відповідності з ч.4 ст.33 ВК України передбачено, що територіальні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення місцевих виборів. Територіальні виборчі комісії є комісіями вищого рівня щодо всіх дільничних виборчих комісій з відповідних місцевих виборів.

Суд звертає увагу на те, що приписами ч.2 ст.2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1)на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2)з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3)обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4)безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6)розсудливо; 7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8)пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9)з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10)своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи рішення відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 КАС України, суд виходить також з наступного.

Порядок і строки подання та розгляду скарг, що стосуються місцевих виборів, а також вимоги до їх форми і змісту визначено розділом XI Кодексу та Порядком розгляду скарг виборчими комісіями з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів, затвердженим постановою Центральної виборчої комісії від 21 серпня 2020 року №192 (далі- Порядок).

Положеннями ст.63 ВК України встановлено, що рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.

Відповідно ч.3 ст.66 ВК України та підпункту 2 пункту 4.2 Порядку, скарга щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та/або під час транспортування виборчих документів, може бути подана до виборчої комісії не пізніше наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, але не пізніше часу прийняття відповідною виборчою комісією виборчих документів такої виборчої комісії відповідно до цього Кодексу.

Згідно частини 4 цієї статті обчислення строку оскарження починається з наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності, які оскаржуються.

Днем вчинення бездіяльності вважається останній день строку, в який мала бути, але не була вчинена дія, передбачена законом. (частина 5)

Строк подання скарги продовженню або поновленню не підлягає, крім випадку повторного подання скарги після усунення її недоліків не пізніше наступного дня після дня її повернення суб`єктом розгляду скарги без розгляду відповідно до частини першої статті 68 цього Кодексу. (частина 6)

Днем подання скарги вважається день фактичного отримання скарги виборчою комісією. (частина 7)

Отже, скарга позивача на дії та рішення вищевказаної дільничної виборчої комісії, що мали місце у день голосування - 25.10.2020р. та складений протокол від 26.10.2020р., у відповідності до положень ч.3 ст. 66 ВК України, могла бути подана позивачем не пізніше 26.10.2020р. Проте, скарга подана лише 30.10.2020 року тобто з пропуском строку.

Крім того, приписи ч.3 ст.66 ВК України пов`язують можливість подачі скарги на дії дільничної виборчої комісії із часом прийняття територіальною виборчою комісією виборчих документів дільничної виборчої комісії, відтак така скарга може бути подана не пізніше часу прийняття територіальною виборчою комісією виборчих документів дільничної виборчої комісії.

Наявність національної системи ефективного розгляду окремих скарг та звернень з питань, пов`язаних із виборчими правами, є однією з основних гарантій вільних і справедливих виборів. Така система забезпечує ефективне здійснення особистих прав на голосування і висування кандидатури на виборах, підтримує загальну довіру до управління виборчим процесом державою і є важливим механізмом у розпорядженні держави для виконання її позитивного зобов`язання за статтею 3 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про проведення демократичних виборів (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Uspaskich проти Литви», § 93).

Як встановлено судом в судовому засіданні, скарга про порушення виборчого законодавства під час проведення місцевих виборів 25.10.2020 року до Суботцівської сільської територіальної виборчої комісії Кропивницького району Кіровоградської області позивачем подана 30.10.2020 року, що відображено в самій оскаржуваній постанові та не заперечується позивачем.

Відповідно до ст. 70 ВК України скарга, оформлена з додержанням вимог цього Кодексу, розглядається відповідною виборчою комісією на її засіданні.

На засідання виборчої комісії з розгляду скарги обов`язково запрошується суб`єкт звернення зі скаргою, суб`єкт оскарження, заінтересовані особи, зазначені у скарзі.

Про місце, день і час проведення засідання комісії, на якому передбачається розгляд скарги, виборча комісія повідомляє осіб, вказаних у частині другій цієї статті, рекомендованою телеграмою, факсимільним повідомленням, засобами електронної пошти, по телефону (телефонограмою, SMS-повідомленням). Докази повідомлення зазначених осіб додаються до протоколу засідання виборчої комісії, на якому відбувався розгляд скарги.

Згідно з ч.2 ст. 72 ВК України перед розглядом скарги по суті виборча комісія вивчає скаргу для встановлення: 1) чи подано скаргу належним суб`єктом звернення зі скаргою, визначеним цим Кодексом; 2) чи віднесено цим Кодексом розгляд скарги до повноважень виборчої комісії (належний суб`єкт розгляду скарги); 3) чи дотримано суб`єктом звернення зі скаргою строки оскарження, встановлені цим Кодексом.

Частиною третьою передбачено, що виборча комісія приймає рішення про залишення скарги без розгляду по суті, якщо вона подана неналежним суб`єктом звернення зі скаргою чи до неналежного суб`єкта розгляду скарги або з порушенням строків оскарження, встановлених цим Кодексом.

Виходячи в вищенаведених приписів законодавства та встановлених судом обставин Суботцівська сільська територіальна виборча комісія мала підстави для залишення скарг позивача без розгляду по суті.

Як слідує з протоколу засідання Суботцівської сільської територіальної виборчої комісії від 30.10.2020 року скарга ОСОБА_1 була розглянута та прийнято під час розгляду скарги рішення про недоцільність перерахування голосів в зв`язку з наявністю уточнюючого протоколу та про надання письмової відповіді на скаргу та копії уточнюючого протоколу скаржнику.

02.11.2020 позивачем отримана оскаржувана постанова, в якій викладені інші підстави відмови у задоволенні його скарг.

Однак, суд вважає за необхідне зазначати, що незважаючи на те, що у Суботцівської сільської територіальної виборчої комісії були підстави для залишення скарги позивача без розгляду з підстав вищенаведених, але відповідачем скарга була розглянута по суті, то це жодним чином не змінює позицію суду, щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки ним пропущений строк звернення встановлений ч.3 ст.66 ВК України.

Разом з тим, щодо тверджень представника позивача про те, що рішення про залишення без розгляду скарги не приймалося суд наголошує, що викладене у оскаржуваній постанові формулювання, а саме про відмову у задоволенні скарги, а не залишенні її без розгляду або задоволення вимоги щодо зобов`язання відповідача повторного розглянути скаргу не змінює правових наслідків для позивача з огляду на дійсно встановлені обставини пропуску строку та не є підставою для скасування.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Судом враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст.74 та ст.75 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Як зазначено ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи встановлені по справі обставини та наведені норми права, суд приходить до переконання, що позивачем не надано належних, допустимих, достовірних доказів на підтвердження обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Частиною дев`ятою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» передбачено, що з 1 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем подано до суду адміністративний позов, який містить фактично дві вимоги немайнового характеру, друга вимога є похідною від першої, а тому суд вважає її однією. Тому необхідно було сплатити судовий збір у сумі 1681,60 грн. Проте, позивачем сплачено лише 840,80 грн.

Враховуючи часткову несплату позивачем судового збору при зверненні до суду із цим позовом та прийняття судом рішення за результатом розгляду справи по суті про відмову в задоволенні, суд вважає за необхідне достягнути з позивача судовий збір в сумі 840,80 грн. до Державного бюджету України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 73-77, 90, 139, 241-246, 250, 273 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог - відмовити.

Стягнути з кандидата у депутати до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області у територіальному виборчому окрузі №1 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) на користь Державного бюджету України (рахунок UA4011002, отримувач коштів: УК у м. Кроп./м.Кропивницький/22030101, код отримувача 38037409, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 272 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими частиною 2 статті 278 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом двох днів з дня його проголошення.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук