Справа № 705/3017/20
Суддя: Білик О. В.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/3017/20
2-а/705/106/20
У Х В А Л А

про залишення адміністративного позову без руху

03.11.2020 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В. розглянувши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області капрала поліції Пшеничного Володимира Володимировича, Уманського ВП ГУНП у Черкаській області про визнання постанови протиправною, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області капрала поліції Пшеничного В.В., Уманського ВП ГУНП у Черкаській області про визнання постанови протиправною.

На підставі розпорядження № 645/20 від 29.10.2020 керівником апарату Уманського міськрайонного суду Черкаської області Михайлюк Н.М. проведено повторний автоматизований розподіл справи № 705/3017/20 (провадження 2-а/705/106/20) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області капрала поліції Пшеничного В.В., Уманського ВП ГУНП у Черкаській області про визнання постанови протиправною. Суддю ОСОБА_2 відраховано зі штату суду у зв`язку з виходом у відставку з 21.10.2020 (наказ № 53-К від 19.10.2020).

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.10.2020 справа передана на розгляд судді Білик О.В.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивач судовий збір не сплатив, посилаючись на те, що у відповідності до вимог статті 288 КпАП України звільнений від його сплати.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

Відповідно до правової позиції у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимоги про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто вимоги немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір.

В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону № 3674 передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час складає 420,40 грн.

При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Як уже зазначалося, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС).

В порушення вищевказаних норм, позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору, а також не додано документів, які б підтверджували підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначені вище недоліки можуть бути усунуті шляхом надання оригіналу документу (квитанції) про сплату судового збору, із підтвердженням зарахування вказаної суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України або документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами, визначеними частиною першою та другою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на зазначене суд вважає за необхідне адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області капрала поліції Пшеничного В.В., Уманського ВП ГУНП у Черкаській області про визнання постанови протиправною, залишити без руху та запропонувати позивачу протягом п`яти днів з дня вручення ухвали надати суду:

- документ про сплату судового збору в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 420,40 грн. або ж документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області капрала поліції Пшеничного Володимира Володимировича, Уманського ВП ГУНП у Черкаській області про визнання постанови протиправною, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білик