Справа № 374/316/20
Суддя: Шевченко І. І.
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Кагарлицький районний суд Київської області
Справа № 374/316/20
Номер провадження 2-а/368/19/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2020 року Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Назаренко А.І.

з участю ОСОБА_1

та представників позивача адвокатів Клапчука Ф.П. та Дороги А.Ю.

представників відповідача 1 Воронова А.А., Морозюка О.О.

та представника відповідача ІІ Стадника Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик клопотання представника відповідача Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу Стадника Т.Р. про колегіальний розгляд справи по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій № 321361 та № 321362 та визнання протоколів про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним, -

встановив:

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває на розгляді адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій № 321361 та № 321362 та визнання протоколів про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним.

02 листопада 2020 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу Стадника Т.Р. про призначення колегіального розгляду у складі трьох судів у справі № 374/316/20 за позовом ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії № 321361 2-го виборчого округу та Дільничної виборчої комісії №321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій, визнання підрахунок голосів недійсним та зобов`язання визнати голосування на виборчих дільницях недійсними, обґрунтовуючи клопотання наступним.

29.10.2020 р. у справі № 374/316/20 Ржищівським міським судом Київської області було прийнято ухвалу про виправлення описки у мотивувальній та резолютивній частинах ухвали про відкриття провадження у справі. В мотивувальній частині ухвали про виправлення описки вказано, що при вирішені питання про розгляд справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження суд має враховувати, чи становить цей розгляд значний суспільний інтерес. Виборчі спори не можна віднести до нескладних, їх розв`язання, як правило становить суспільний інтерес.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КАС України, будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власного ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно з абз. 4, п. 7 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ», недотримання правил щодо колегіального розгляду адміністративної справи має суттєве значення для визначення повноважного складу суду, атому в разі його порушення, судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий судовий розгляд. Необгрунтоване створення колегії суддів у суді першої інстанції і розгляд нею справи не є підставою для скасування судового рішення.

Враховуючи, що суд у своїй ухвалі вказав про значний суспільний інтерес даної справи та те, що цю справу не можна віднести до нескладних, дана справа повинна розглядатися колегіально у складі трьох судів.

Відповідач - 1 погоджується з думкою суду про складність цієї справи та значний суспільний інтерес, адже в перший день судового засідання під стінами суду зібралося близько ста жителів м. Ржищів, які вимагали справедливого розгляду справи та показали своє обурення з приводу надуманих позовних вимог. Громада Ржищева вимагала захистити своє право на вільне волевиявлення та встановлення результатів виборів.

Таким чином, колегіальний розгляд цієї справи призведе до ефективнішого розгляду та пришвидшення прийняття судового рішення.

Представники відповідача Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу підтримали клопотання представника відповідача ІІ.

Позивач та його представники заперечували проти поданих клопотань, оскільки підстав для розгляду даної справи колегіально не має.

Суд, вислухавши клопотання представника відповідача Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу та думку інших учасників судового розгляду щодо поданого клопотання, вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з огляду на таке.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області на розгляді знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Дільничої виборчої комісії № 321361 другого виборчого округу, Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу про визнання протиправними дій виборчих комісій № 321361 та № 321362 та визнання протоколів про підрахунок голосів недійсними та зобов`язання ДВК визнати голосування недійсним.

Статтею 273 КАС України передбачено особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій.

Частина 1 цієї статті передбачено, що право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Статтею 31 КАС України передбачено визначення складу суду, а саме: визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Статтею 33 КАС України передбачено здійснення адміністративного судочинства колегією суддів, а саме: адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Ухвалою судді Кагарлицького районного суду Київської області від 04.11.2020 р. було прийнято справу до провадження та призначено до судового розгляду на 04.11.2020 р.

При цьому, процесуальний закон не передбачає вирішення питання про колегіальний розгляд справи на стадії судового розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що незалежно від одноосібного чи колегіального розгляду справи судом, судове рішення відповідно до положень статті 242 КАС України повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Аналізуючи наведені норми КАС України, виходячи з міркувань забезпечення незалежності суду та фаховості вирішення справи, слід зазначити, що законодавець не просто обмежився переліком категорій справ, які суд обов`язково повинен вирішувати в колегіальному складі, а й надав можливість сторонам і судді у кожній конкретній справі визначити доцільність її розгляду колегією суддів.

При цьому, складність справи є умовою колегіального розгляду з ініціативи судді, а не сторони, оскільки складність справи для вирішення може визначити суддя, якому її було передано для розгляду. Особлива складність може полягати у великій кількості обставин у справі та складності їх правової кваліфікації, суперечливості та неясності законодавства, що регулює спірні відносини, тощо. Особлива складність справи - це оціночне поняття, тому визначення ступеня складності справи не може обмежуватися вичерпним переліком критеріїв і має визначатися судом самостійно, з урахуванням конкретних обставин справи, враховуючи, наприклад: предмет спору, кількісний склад учасників судового розгляду, обсяг необхідних для вирішення справи доказів, правові підстави позову, великий суспільний інтерес до справи та інше.

Відповідно до частини 1 статті 35 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно з частиною 13 статті 31 КАС України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, враховуючи, що відповідно до приписів ч. 2 ст. 33 КАС України, призначення даної категорії справи, до якої відноситься справа № 374/316/20, до розгляду колегіально у складі трьох суддів є правом суду, а не обов`язком, суд вважає клопотання відповідача 3 про колегіальний розгляд справи безпідставним та таким, що не належить до задоволення.

Керуючись ст.ст. 31-34 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача Дільничої виборчої комісії № 321362 другого виборчого округу Стадника Т.Р. про колегіальний розгляд справи відмовити.

Ухвала суду апеляційному оскарження не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Повний текст ухвали виготовлено 05.11.2020 р.

Суддя І.І. Шевченко