Справа № 766/22048/19
Суддя: Ус О. В.
Дата ухвалення: 2020-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні міського суду позовну заяву ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран Ігоря Анатолійовича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

В С Т А Н О В И В :

01.11.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив постанову про накладення адміністративно стягнення №000820 від 30.10.2019 року про накладення штрафу у розмірі 765,00 грн. скасувати, а провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1885 КУпАП закрити.

В обґрунтування позову зазначив, що 30.10.2019 року відповідачем було винесено постанову №000820 від 30.10.2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн. Вищевказана постанова винесена на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно позивача про відмову (не допуск) в проведенні планової перевірки ТОВ «Херсонес». Позивач вважає, постанову про накладення на нього адміністративного стягнення необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку зокрема з відсутністю товариства в плані комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2019 рік та відсутності уніфікованої форми акту.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.11.2019 року поновлено позивачу строк звернення з позовом до суду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 10.12.2019 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.12.2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи - Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу, судове засідання відкладено.

16.01.2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву в якому вказав, що вимоги позивача вважає необґрунтованими, а факти викладені в позові не відповідають дійсним обставинам справи, вказав, що Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу у період з 28.10.2019 року по 08.11.2019 року повинна була здійснитись планова перевірка з дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ТОВ "Херсонес". Підстави для здійснення планової перевірки зазначені у направленні на проведення планової перевірки від 15.10.2019 року №000161. Невід`ємним додатком до цього направлення є Перелік питань для здійснення заходу державного нагляду (контролю). Проте всупереч законним підставам позивач не допустив інспектора до проведення планового заходу державного нагляду (контролю). документи, необхідні для проведення перевірки не були надані, що є невиконанням законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища. Позивач посилається у позові на те, що він не допустив відповідача до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) через начебто не затвердження уніфікованої форми акту, про те це посилання позивача є хибним та оцінюється відповідачем як спосіб приховання порушення вимог природоохоронного законодавства. Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 року затверджено уніфіковану форму акта. В Єдиному державному реєстрі нормативно-правових актів зазначений документ має статус - чинний. Тому відповідачем було використану діючу форму Акту на виконання вимог наказу Міністерства екології та природних ресурсів №303 від 09.08.2017 року. Таким чином, Акт використаний державними інспекторами відповідає вимогам Закону та є діючим на сьогодні.Окрім того відповідач зазначає, що при складанні акту №155/04 ним було допущено технічну помилку та серед іншого зазначено пункт 2697 Плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, проте вказує на те, що Направлення №000161 не мають посилання на План комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік.

29.01.2020 року позивачем подано відповідь на відзив в якій вказав, що не погоджується з твердженням відповідача про те, що не заважаючи на те, що направлення №000161 не має посилань на План комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, то відповідач мав всі законні підстави щодо здійснення заходу державного нагляду (контролю), оскільки з цього вбачається, що орган державного нагляду (контролю) минаючи План здійснення комплексних заходів державного нагляду, який затверджує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, самостійно вніс Товариство до свого річного плану, визначив дату початку та строк здійснення заходу державного нагляду (контролю), що є порушенням положень ст. 5 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

В судове засідання сторони не прибули про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, їх неявка відповідно до ч.3 ст. 268 КУпАП не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, але всі учасники справи не з`явилися, хоч і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд ухвалив розглянути справу у письмовому провадженні згідно ч.8 ст. 205 КАС України.

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень КАС України розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу за приписами ч.4 ст. 229 КАС України не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, встановив, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України та усунути її недоліки в судовому засіданні не має можливості з наступних підстав.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд не бере до уваги клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 288 КУпАП зважаючи на правову позицію висловлену в постанові Великої палати Верховного Суду від 18.03.2020 № 543/775/17.

Так, в постанові зазначено, що за Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАПправа на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

Прийняття Закону № 3674-VI не обмежує можливість дії чи прийняття у майбутньому законодавчих актів, які визначають пільги щодо сплати судового збору, отже, питання справляння судового збору, крім Закону № 3674-VІ, може регулюватися іншим законодавством (наприклад, частиною другою статті 239-1 КАС України в редакції Закону України від 12 лютого 2015 року №192-VIІI «Про забезпечення права на справедливий суд», згідно з якою за подання і розгляд заяви з підстави неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм процесуального права - при оскарженні судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі або яке прийнято з порушенням правил підсудності справ або встановленої законом юрисдикції адміністративних судів, судовий збір не сплачується, тоді як у Законі № 3674-VI такої підстави для звільнення від сплати судового збору немає).

Визначальним у такому випадку є наявність норми, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або направити до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 384,20 грн. (абз. 2 пп. 1 п. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви до суду).

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку 5 днів з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків позовної заяви.

У випадку усунення позивачем недоліків, що були встановлені судом в судовому засіданні та викладені у цій ухвалі, у строк 5 днів з дня вручення ухвали, суд продовжує розгляд справи на підставі ч.14 ст. 171 КАС України. Якщо позивач не усуне недоліки у встановлений судом строк, позовна заява на підставі ч. 15 ст. 171 КАС України буде залишена без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 171 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран Ігоря Анатолійовича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

В разі усунення недоліків встановлений строк суд продовжить розгляд справи.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Ус