Справа № 540/1884/20
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/1884/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ковбій О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу,

встановив:

Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до платника податків ОСОБА_1 (далі відповідач ОСОБА_1 ), в якій просить: стягнути з платника податків ОСОБА_1 податковий борг по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 345 072,21 грн. (отримувач: УК у Каланчацькому р-ні/ОТГ смт. Каланчак/11010500, код отримувача - 37686257, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0021351, код бюджету - 11010500, по військовму збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 28 749,47 грн., отримувач: УК у Каланчацькому р-ні/ Каланчацький р-н/11011001, код отримувача - 37686257, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0021186, код бюджету - 11011001.

Позовна заява мотивована тим, що за відповідачем рахується заборгованість в загальній сумі 373 821,68 грн. Податковий борг по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 345 072,21 грн., що нараховані згідно податкового повідомлення рішення від 17.07.2019 № , винесеного на підставі акту перевірки від 23.05.2019 № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 на суму 277 999,53 грн. та податкового повідомлення-рішення від 17.07.2019 № , винесеного на підставі акту перевірки від 23.05.2019 №284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 на суму 170,00 грн.

Згідно ст.. 129 Податкового Кодексу України нарахована пеня в сумі 66 902,68 грн. податкове повідомлення рішення від 17.07.2019 року № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 .

Податковий борг по військовому збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування податковий борг становить 28 749,47 грн., який виник починаючи з 03.08.2019 за рахунок несплати узгоджених грошових зобов`язань, що нараховані згідно податкового повідомлення рішення від 17.07.2019 № , винисеного на підставі акту перевірки від 23.05.2019 № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 на суму 23 166,63 грн..

Згідно ст.. 129 Податкового кодексу України нарахована пеня в сумі 5 582,84 грн. податкове повідомлення рішення від 17.07.2019 року № .

На виконання вимог ч. 3 ст. 171 КАС України судом зроблено запит до органу реєстрації Каланчацької селищної ради. 28.07.2020 року судом отримано відповідь, згідно із якою місце реєстрації відповідача підтверджено: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 31 липня 2020 року провадження у справі відкрито, визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалу про відкриття спрощеного провадження у справі направлено відповідачу на адресу реєстрації: АДРЕСА_1 , рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 05 серпня 2020 року, яке повернулося до суду не врученим.

Положеннями ч.11 ст.126 КАС України передбачено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Суд, враховуючи, що поштову кореспонденцію направлено на адресу, яка підтверджена згідно наданої відповіді органу реєстрації Каланчацької селищної ради, приходить до висновку, що відповідача належним чином повідомлено про розгляд справи.

Згідно зі ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Щодо строків розгляду справи, суд повідомляє, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" установлено з 12 березня 2020р. до 22 травня 2020р. на усій території України карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" продовжено до 31 липня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" дію карантину знову продовжено до 31 серпня 2020 року.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року розділ VI "Прикінцеві положення"Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3.

Згідно якого, окрім іншого, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.17.07.2020 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України.

Після змін п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України викладено в наступній редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Також наведений пункт кодексу доповнено приміткою, за якою процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" в редакції Закону України від 30.03.2020 р. N 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р. N 731-IX. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених Законом України від 18.06.2020 р. N 731-IX.

Отже, строки, раніше продовжені п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України до кінця дії карантину в новій редакції кодексу обмежені 20 денним строком, який починає перебіг після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р. N 731-IX.

Отже, строк розгляду даної справи продовжений на строк з початку дії карантину до 06.08.2020 року.

Зазначене, у сукупністю з перебуванням судді у відпустці має наслідком прийняття рішення 30.10.2020 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, дійшов наступного.

Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Статтею 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини ( п.п. 20.1.34. п. 20.1. ст. 20 ).

Згідно пп.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п. 36.1 ст. 36 ПК України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Згідно з п. 38.1 ст. 38 цього Кодексу, виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п. 57.3 ст. 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у пп. 54.3.1 - 54.3.6 п. 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

23 травня 2019 року головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно перевірочної роботи юридичних осіб управління податків і зборів фізичних осіб Головного управлінні ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі Бабич Іриною Леонідівною на підставі наказу Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 22.03.2019 № 445, проведена документальна позапланова невиїзна перевірка діяльності платника податків ОСОБА_1 з питання отримання доходу, як додаткового блага у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням за період з 01.01.2016 по 31.12.2016 відповідно до затвердженого плану перевірки. За результатами перевірки посадовою особою позивача було складено акт № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 від 23.05.2019 року. Згідно висновку акту встановлені наступні порушення:

- порушення п.п.16.1.3 п. 16.1 ст. 16, п. 49.1. пп.49.2 статті 49, пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49 п.179.1 ст. 179 податкова декларація про майновий стан і доходи за 2016 не подана у встановлений термін до Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області;

- порушення вимог пп. «д» ппю 164.2.17 п.164.2 ст. 164 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами і доповненнями) платником податку не задлекаровано та не включено до загального річного оподаткованого доходу декларації про майновий стан і доходи за 2016 рік сума доходу у вигляді додаткового блага, що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб у сумі 222 399,62 грн.;

- порушення п.п. 1.2 п.16 прим. 1 підрозд. 10 розд. ХХ Податкового кодексу України, встановлено заниження платником військового збору у сумі 18 533,30 грн. за 2016 рік.

Податковий борг відповідача складається з податкового боргу по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, по військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування та пені.

Податковий борг з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування 345 072,21 грн. Виник починаючи з 03.08.2019 за рахунок несплати узгоджених грошових зобов`язань, які нараховані згідно:

- податкового повідомлення-рішення від 17.07.2019 № на суму 277 999,53 грн., згідно акту перевірки від 23.05.2019 № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 ;

- податкового повідомлення-рішення від 17.07.2019 № на суму 170,00 грн., згідно акту перевірки від 23.05.2019 №284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 .

Згідно ст.. 129 Податкового кодексу України нарахована пеня в сумі 66 902,68 грн.

Податковий борг з військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування становить 28 749,47 грн. Виник починаючи з 03.08.2019 за рахунок несплати узгоджених грошових зобов`язань, які нараховані згідно:

- податкового повідомлення-рішення від 17.07.2019 № на суму 23 166,63 грн., згідно акту перевірки від 23.05.2019 № 284/21-22-13-06/ НОМЕР_1 .

Згідно ст.. 129 Податкового кодексу України нарахована пеня в сумі 5 582,84 грн.

Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З огляду на зміст наведеної норми процесуального права та з урахуванням того, що вимогою заявленого позову є стягнення податкової заборгованості, предметом доказування у даній справі мають бути обставини, які свідчать про наявність підстав, з якими законом пов`язує можливість стягнення податкового боргу у судовому порядку, встановлення факту узгодженості грошового зобов`язання, наявності податкового боргу, його сплати у добровільному порядку тощо.

В силу вимог пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Відповідно до п.54.3 ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо, зокрема дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно зі ст.56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку.

Як вже зазначалось вище, відповідач доказів оскарження наведених податкових повідомлень-рішень в судовому або адміністративному порядку не надано.

Відповідно до п.56.18 ст.56 ПК України рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків (п.56.11 ст.56 ПК України).

Таким чином, грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями від 17.07.2019 № , від 17.07.2019 № , від 17.07.2019 № набули статусу узгоджених.

Податкові повідомлення-рішення були направлені за місцезнаходження відповідача, а саме: пров. Спортивний,1,кв.14, смт. Каланчак, Каланчацький район, Херсонська область, 75800 та згідно з копії конверту № 419 повернулись не врученими.

Зі змісту п.58.3 ст. 58 ПК України вбачається, що у разі, коли пошта не може вручити платнику податків податкову вимогу через відсутність за місцем знаходження посадових осіб, їх відмову прийняти податкову вимогу або з інших причин, податкова вимога вважається врученою платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Враховуючи зазначені обставини суд приходить до висновку про те, що податкові повідомлення-рішення з визначиними в них сумами податкового боргу вважаються такими, що вручені платнику податків, що підтверджуються копією поштового конверту, наявного в матеріалах справи.

Оскільки ці зобов`язання не були сплачені платником у встановлений Законом строк, вони перетворилися на податковий борг платника у розумінні підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України.

Щодо вимог позивача про стягнення нарахованої суми пені у розмірі 66 902,68 грн. - по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування та пені у розмірі 5 582,84 грн. по військовому збору що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування, суд зазначає наступне.

Згідно до п.п. 129.1, 129.4 ст. 129 ПК України після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня.

Нарахування пені розпочинається: а) при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного цим Кодексом; б) при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні - рішенні згідно із цим Кодексом.

Пеня, визначена підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 цієї статті, нараховується на суму податкового боргу (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого податкового боргу або на день його (його частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті.

Як вбачається зі зворотного боку інтегрованих карткок платника податків за відповідачем постійно обліковується податковий борг з нарахуванням пені на нього.

При цьому суд також відмічає, що відповідач не скористався наданим йому правом надати суду докази на спростовування вказаних обставин.

Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

У зв`язку з несплатою платником податків узгоджених сум податкових зобов`язань, позивачем вживалися заходи щодо стягнення податкової заборгованості у встановленому законодавством порядку, а саме, згідно п.59.1 ст.59 ПК України, де визначено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Статтею 59 ПК України встановлено, що податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

На виконання вимог ст. 59 Податкового кодексу України, позивачем на адресу відповідача було надіслано податкову вимогу форми «Ф» від 14.08.2019 № 4766-17, в якій зазначено, що загальна сума податкового боргу платника податків за узгодженими грошовими зобов`язаннями станом на 13.08.2019 року становить 373 821,68 грн..

Податкова вимога направлена за адресою місцезнаходження відповідача, та відповідно до інформації з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 420 повернулось не врученим.

Зі змісту п.58.3 ст. 58 ПК України вбачається, що у разі, коли пошта не може вручити платнику податків податкову вимогу через відсутність за місцем знаходження посадових осіб, їх відмову прийняти податкову вимогу або з інших причин, податкова вимога вважається врученою платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Враховуючи зазначені обставини суд приходить до висновку про те, що податкова вимога з визначеною в ній сумою податкового боргу ОСОБА_1 вважається такою, що вручена платнику податків, що підтверджуються копією поштового конверту, наявного в матеріалах справи.

Як передбачено п.1 Розділу І "Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", затвердженого 07.04.2016 р. наказом Міністерства фінансів України № 422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881 (надалі - Порядок № 422), цей Порядок визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно з п.2 Розділу І цього Порядку терміни в ньому вживаються в таких значеннях: інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Відповідно до п.1 Глави 1 Розділу ІІ Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Внаслідок дослідження судом зворотного боку інтегрованої картки платника податків станом на дату судового засідання сума податкового боргу, яка є предметом стягнення в даній справі залишається не погашеною.

Порядок стягнення податкового боргу платників податків регулюється статтями 95 - 99 Податкового кодексу України. Зазначені норми визначають перелік заходів, що можуть вживатися податковим органом до платника податків із метою погашення податкового боргу, до яких належить стягнення коштів, які перебувають у власності платника податків, а також продаж майна платника податків, що перебуває в податковій заставі (пункт 95.1 статті 95 Податкового кодексу України).

Згідно вимог пункту 95.2 статті 95 Податкового кодексу України стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Згідно з п. 95.3 ст. 95 Податкового кодексу України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Частиною 1 ст. 77 КАС України, в редакції Закону України № 2147 - VІІІ, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На підставі викладеного, та враховуючи, що дії позивача відповідають вимогам чинного законодавства України, а також приймаючи до уваги факт не надання відповідачем до суду доказів погашення податкової заборгованості, чи будь-яких доказів, які б спростовували наведені доводи позивача, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Стягнути кошти з платника податків ОСОБА_1 (рнокпп: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) податковий борг по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 345 072 (триста сорок п`ять тисяч сімдесят дві) грн 21 коп. (отримувач: УК у Каланчацькому р-ні/ОТГ смт. Каланчак/11010500, код отримувача - 37686257, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0021351, код бюджету - 11010500, по військовму збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 28 749 (двадцять вісім тисяч сімсот сорок дев`ять) грн 47 коп., отримувач: УК у Каланчацькому р-ні/ Каланчацький р-н/11011001, код отримувача - 37686257, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0021186, код бюджету - 11011001 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Ковбій

кат. 111020300