Справа № 340/1712/20
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року м. Кропивницький Справа №340/1712/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження у м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

про визнання протиправним та скасування наказу,

за участю:

секретаря судового засідання - Костенко А.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представників:

позивача - ОСОБА_8,

відповідача - ОСОБА_2

ОСОБА_1 звернувся з позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242, яким заступнику начальника управління - начальнику відділу моніторингу та аналітичного забезпечення eправління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України капітану поліції ОСОБА_1 оголошено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII, абзацу другого пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпунктів 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 вересня 2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу в патрульній поліції на посаді заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення eправління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, має спеціальне звання майор поліції. Позивач вказує, що наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242 в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність є протиправним а таким, що підлягає скасуванню, оскільки дисциплінарний проступок він не вчиняв, службове розслідування проведено без повного, об`єктивного з`ясування всіх обставин, за яких позивач, начебто здійснив дисциплінарний проступок, відповідач грубо порушив процедуру проведення службових розслідувань та грубо порушив порядок накладення дисциплінарного стягнення. Доводи позивача ґрунтуються на тому, що він не був ознайомлений із затвердженим висновком службового розслідування та з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування. Так, на запит позивача від 06.04.2020 р., надісланий на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України полковника поліції С. Жукова, копії затвердженого висновку службового розслідування та документів зібраних під час проведення службового розслідування відповідачем не надані. Позивач зауважує, що за таких обставин, у нього є всі підстави вважати, що відповідач, приховує від нього матеріали службового розслідування, яке, вочевидь, провів з порушенням приписів ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту, оскільки, ймовірно, неповно та не об`єктивно з`ясував всі обставини, за яких позивач, начебто, вчинив дисциплінарний проступок, та без доведення його вини. Позивач стверджує, що службове розслідування щодо нього проведено з грубим порушенням приписів частини 1, підпунктів 1, 2, 3, 4 та 5 частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту та частини 2 розділу VI Порядку №893, оскільки він був позбавлений права: подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи, ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів, подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії, користуватися правничою допомогою, послугами представника. Позивач вважає, що відповідач також грубо порушив порядок накладення дисциплінарного стягнення, оскільки не враховано відомості про відсутність у позивача дисциплінарних стягнень за весь час служби у патрульній поліції, його попередня поведінка на службі є бездоганна, за час служби мав заохочення, обставин, що обтяжують відповідальність не має, будь-яких тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих ймовірним вчиненням дисциплінарного проступку не має, як немає і складу самого дисциплінарного проступку. Позивач наголошує на тому, що у нього є всі підстави вважати, що він, як поліцейський, характеризується виключно позитивно, що підтверджується наказом Національної поліції України від 30.04.2020 р. №440 о/с, яким позивачу присвоєно спеціальне звання поліції - майор поліції.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, який не містить підпису представника чи повноваженої посадової особи відповідача (а.с.89-98, Т.1). Тобто відповідачем подано відзив з порушенням вимог ч.10 ст.44 КАС України.

Оскільки поданий до суду відзив належним чином не підписаний відповідною посадовою особою відповідача, то суд не розцінює його як заяву по суті справи у розумінні ч.2 ст.159 КАС України.

Водночас, подання відповідачем відзиву з порушенням вимог ч.10 ст.44 КАС України, не кваліфікується судом як визнання позову, з огляду на позицію представників відповідача, висловлену у судових засіданнях, зважаючи на яку відповідачем позовні вимоги не визнано.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.06.2020 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.32-33, Т.1).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 р. продовжено процесуальний строк встановлений пунктом 8 ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.06.2020 р. та задоволено клопотання представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с.46).

У судовому засіданні 30.06.2020 р. оголошено перерву за клопотанням представника відповідача (а.с.72, Т.1).

У судовому засіданні 16.07.2020 р. відкладено розгляд справи за клопотанням представника позивача (а.с.224, Т.1).

У судовому засіданні 10.09.2020 р. відкладено розгляд справи за клопотанням представника позивача у зв`язку з хворобою позивача (а.с.230, Т.1).

У судовому засіданні 02.10.2020 р. позивачем, представниками позивача та відповідача надано пояснення по суті спору, у судовому засіданні оголошено перерву для надання додаткових доказів відповідачем (а.с.245-246, Т.1).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.10.2020 р. відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про проведення судового засідання у режимі відеоконференції (а.с.46, Т.1).

На підставі ч.3 ст.243 КАС України в судовому засіданні 28.10.2020 р. проголошено вступну та резолютивну частини рішення (а.с.67, Т.2). Виготовлення повного рішення відкладено у строк до 02.11.2020 р., про що повідомлено під час проголошення вступної та резолютивної частини.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача, представників позивача та відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 з 22.02.2016 р. проходив службу у Головному управлінні Національної поліції в Кіровоградській області (а.с.141-144, Т.1).

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 26.09.2020 р. №929 о/с призначено капітана поліції ОСОБА_1 заступником начальника управління - начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області (а.с.99, Т.1).

28.01.2020 р. до Департаменту патрульної поліції надійшла заява представника громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» щодо притягнення до адміністративної відповідальності поліцейського ОСОБА_1 за порушення п.п.21.11 б, та притягнення до дисциплінарної відповідальності за нецільове призначення службового транспортного засобу, та за те, що спізнюється на роботу (а.с.100-101, Т.1).

Т.в.о начальником управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковником поліції ОСОБА_4 подано доповідну записку на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції ОСОБА_5 щодо призначення службового розслідування (а.с.104-105, Т.1).

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 05.02.2020 р. №224 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування за фактом публікації 25.01.2020 р. в мережі Інтернет відеозапису щодо можливих корупційних дій заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 у 2017 році, а також з метою повного, усебічного та об`єктивного встановлення причин та умов можливого порушення останнім службової дисципліни, що виразилося у неправомірному використанні службового автомобіля з 20.01.2020 по 25.01.2020 (а.с.106-107, Т.1).

Службовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2020 р. виявлено відеозапис, опублікований того ж дня в мережі Інтернет під обліковим записом Громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », під заголовком про те, що заступник начальника управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітан поліції ОСОБА_1 використовував службовий автомобіль в особистих цілях.

На даному відеозаписі ОСОБА_6 , який є членом правління громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» відповідно до обліків Реєстру громадських об`єднань повідомляє, що капітан поліції ОСОБА_1 постійно використовує свій службовий автомобіль в особистих цілях, встановлює на нього інші номерні знаки, а останнім часом знімає під своїм під`їздом з вказаного службового автомобіля номерні знаки на синьому тлі.

На вмонтованому відеозаписі зафіксований припаркований біля під`їзду житлового будинку службовий автомобіль без номерних знаків, марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 , патрульної поліції від 04.05.2016 р. №864 перебуває в користуванні УПП в Кіровоградській області ДПП, при цьому автор вмонтованого відеозапису під час його здійснення повідомив, що ця подія мала місце 20.01.2020 р. о 20 год. 56 хв.

На другому вмонтованому відеозаписі зафіксовано, як 23.01.2020 р. о 08 год. 37 хв. (відповідно до часового коду, зазначеного на відеоряді) з вказаного під`їзду вийшов капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи у однострої без головного убору, разом з малолітньою особою, відчинив зазначений службовий автомобіль, з його багажного відсіку взяв номерні знаки НОМЕР_1 , закріпив їх на службовому автомобілі, у той час, як вказана малолітня особа, зріст якої значно менше фактичної висоти вказаного службового автомобіля, яка складає 146 см, сіла на переднє пасажирське місце службового автомобіля. Після цього разом з цією малолітньою особою на вказаному службовому автомобілі капітан поліції ОСОБА_1 залишив місце.

Крім того, на третьому вмонтованому відеозаписі зафіксовано, як автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, був припаркований біля вказаного під`їзду 24.01.2020 р. о 08 год. 20 хв. (відповідно до часового коду, зазначеного на відеоряді).

28.01.2020 р. до Департаменту патрульної поліції надійшла скарга ОСОБА_6 №2463, у якій викладено зафіксовану на вказаному відеозаписі інформацію, а також порушені питання щодо притягнення капітана поліції ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення підпункту «б» пункту 21.11 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 р. №1306 та притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності за неправомірне використання службового автомобіля.

З проаналізованих матеріалів службового розслідування, а саме: відеозапису, опублікованого в мережі Інтернет під обліковим записом громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », пояснень капітана поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_7 , матеріалів звернення ОСОБА_6 , яке надійшло до Департаменту патрульної поліції від 28.01.2020 р. №2463, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 20.01.2020 р., 23.01.2020 р. та 24.01.2020 р. капітан поліції ОСОБА_1 неправомірно використовував службовий автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 у своїх приватних інтересах, чим порушив заборону використовувати свої службові повноваження або своє службове становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне майно в приватних інтересах, встановлену пунктом 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», заборону використання транспортних засобів для поїздок та виконання функцій, не пов`язаних з службовою діяльністю та у власних цілях, встановлену підпунктом 1 пункту 6 розділу І, пунктом 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також обов`язок використовувати транспортні засоби органів поліції виключно в службових цілях для забезпечення оперативної і господарської діяльності, встановлений пунктом 1 розділу ІІІ цих Правил та абзацом другим пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями».

Крім того, з відеозапису, опублікованого в мережі Інтернет за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » встановлено, що 23.01.2020 р. капітан поліції ОСОБА_1 перевозив на передньому пасажирському місці вказаного службового автомобіля дитину віком 9 років та зростом менше 145 см без використання спеціальних засобів, що дають змогу пристебнути дитину за допомогою ременів безпеки, передбачених конструкцією цього транспортного засобу, чим порушив вимоги підпункту «б» пункту 21.11 Правил дорожнього руху, за що передбачено відповідальність частиною другою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також, незважаючи на попередження про необхідність дотримання службової дисципліни, повторно порушив заборону перебування поза межами будівель без головного убору, встановлену абзацом п`ятим пункту 11 розділу І Правил, та вимоги підпункту 3 пункту 1 наказу Національної поліції України від 09.10.2019 р. №1003 «Про перехід на носіння зимової форми одягу та організацію проведення стройових оглядів».

Дисциплінарна комісія зазначила, що вказаними протиправними діями, які супроводжувалися приховуванням належності вказаного службового автомобіля до Національної поліції, призвели до поширення в мережі Інтернет інформації щодо його протиправних дій, підриву авторитету Національної поліції, формування в громадськості негативної думки про поліцейських та дискредитації діяльності органів Національної поліції, капітан поліції ОСОБА_1 порушив обов`язки безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень відповідно до закону, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції та дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, встановлені пунктами 4, 6 та 12 частини третьої статті 1 Статуту, а також обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції, встановлений пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом публікації 25.01.2020 в мережі Інтернет відеозапису щодо можливих неправомірних дій заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 у 2017 році, а також з метою повного, усебічного та об`єктивного встановлення причин та умов можливого порушення останнім службової дисципліни, що виразилося у неправомірному використанні службового автомобіля з 20.01.2020 по 25.01.2020 від 03.04.2020 р., затверджений начальником Департаменту патрульної поліції 03.04.2020 р., яким запропоновано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337VIII, абзацу другого пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпункту 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, застосувати до заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.119-134, Т.1).

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337VIII, абзацу другого пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпункту 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, застосовано до заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.12-14135-137, Т.1).

Із наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242 ОСОБА_1 ознайомлений 04.05.2020 р. (а.с.137, Т.1).

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. №580-VIII (далі за текстом - Закон №580) визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

З огляду на п.1 ч.1 ст.18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

У розумінні ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII (далі за текстом - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п.4, 6, 12 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

У розумінні ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.ч.1-3, 5 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з ч.ч.3-9, 11, 12 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Відповідно до ч.ч.1-4, 6, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначені Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі за текстом - Порядок №893).

Пунктом 2 розділу IV Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Аналогічні права передбачені частиною 2 статті 18 Дисциплінарного статуту.

Згідно з п.п.1, 2, 4, 7 р.V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктами 1, 2, 9 розділу VI Порядку №893 передбачено, що зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

Частиною 4 статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Позивач, стверджуючи про порушення порядку проведення службового розслідування вказував на те, що його не було ознайомлено із наказом про призначення службового розслідування, висновком та матеріалами службового розслідування, у зв`язку з чим він був позбавлений права: подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи, ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів, подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії, користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Суд враховує, що ні Дисциплінарним статутом, ні Порядком №893 не передбачено обов`язок ознайомлення особи, відносно якої призначено проведення службового розслідування, із наказом про призначення такого службового розслідування та висновком службового розслідування.

Також суд зауважує, що частиною 2 статті 18 Дисциплінарного статуту та пунктом 2 розділу IV Порядку №893 передбачені права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час проведення такого розслідування.

Однак, позивачем не надано доказів звернення під час службового розслідування до дисциплінарної комісії з відповідними клопотаннями, спрямованими на реалізацію прав передбачених частиною 2 статті 18 Дисциплінарного статуту та пунктом 2 розділу IV Порядку №893.

Натомість посилання позивача щодо звернення із запитом на інформацію від 06.04.2020 р. на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України полковника поліції Є Жукова, не розцінюється судом, як реалізація ОСОБА_1 прав, передбачених ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту та п.2 р.ІV Порядку №893, оскільки запит поданий після фактичного закінчення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 05.02.2020 р. №224.

Таким чином, під час розгляду справи не знайшов підтвердження факт порушення прав позивача при проведенні службового розслідування.

Зі змісту висновку службового розслідування від 03.04.2020 р., затвердженого начальником Департаменту патрульної поліції 03.04.2020 р. та наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» судом встановлено, що до капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у:

- неправомірному використанні службового автомобіля марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 у своїх приватних інтересах;

- повторному порушенні заборони перебування поза межами будівель без головного убору.

Відповідачем надано суду матеріали службового розслідування (а.с.99-138, Т.1) та диск з відеозаписом, який досліджувався під час службового розслідування (а.с.212, Т.1).

У судовому засіданні 28.10.2020 р. оглянуто відеозапис наданий відповідачем суду (а.с.212, Т.1), на якому міститься відео, розміщене у мережі Інтернет за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Так, на відеозаписі, оглянутому в судовому засіданні, фізична особа розповідає, що бажає знову показати відео щодо ОСОБА_1 , заступника начальника управління патрульної поліції, на якому зафіксовано використання службового транспортного засобу з реєстраційним номером 11 3690 (на синьому фоні) в особистих цілях, а також вказує на те, що неодноразово ним подавалися скарги з цього приводу. Із 1 хвилини 23 секунди по 2 хвилину 35 секунд на відео фіксується припаркований біля під`їзду житлового будинку службовий автомобіль, марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, VIN: НОМЕР_2 зі знятими номерами та водночас показано телефон з відображеною датою 20.01.2020 р. 20 година 56 хвилин. Із 2 хвилини 36 секунд по 5 хвилину 37 секунд на відео фіксується, як 23.01.2020 р. о 08 год. 37 хв. з під`їзду будинку вийшов капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у однострої без головного убору, разом з дитиною, відчинив автомобіль VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, дістав з багажного відсіку номерні знаки НОМЕР_1 на синьому фоні, закріпив їх на службовому автомобілі, у той час, як дитина, зростом менше від висоти вказаного автомобіля, сіла на переднє пасажирське місце, після чого автомобіль залишив місце стоянки. При цьому, на вказаному фрагменті відео видно, що події відбувалися прилюдно, оскільки люди виходили з під`їзду, стояли поряд та проходили повз ОСОБА_1 . Із 5 хвилини 48 секунд до 6 хвилини 16 секунд на відео відображено, як 24.01.2020 р. о 08 год. 30 хв. біля під`їзду припаркований автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT зі знятими номерними знаками.

У судовому засіданні позивачем підтверджено, що на відео зафіксований він та його син поряд із службовим автомобілем, все відповідає дійсним обставинам, окрім дат 20.01.2020 р., 23.01.2020 р. та 24.01.2020 р. Позивач наполягає на тому, що все, що зафіксовано на відео відбувалося 23.01.2020 р. в один день. Позивач повідомив суду, що у період з 23 год. 00 хв. 22.01.2020 р. по 05 год. 30 хв. 23.01.2020 р. він на службовому автомобілі VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) проводив позапланову перевірку стану організації розслідування особового складу батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області. Близько 05 год. 30 хв. він заїхав додому для прийому їжі та приведення зовнішнього вигляду до вимог правил носіння однострою поліцейськими. Номери із службового автомобіля зняв задля уникнення їхньої крадіжки. Також позивач пояснив, що син сидів на передньому сидінні, оскільки задні бокові двері автомобіля не відкривалися через поломку. Позивач наголошував на тому, що оскільки дружина перебувала на службі у поліції, а дитині по дорозі до школи потрібно двічі перетнути дорогу з інтенсивним рухом, то він був змушений довезти його до школи.

Суд за результатом огляду відеозапису, який досліджувався під час службового розслідування (а.с.212, Т.1), вважає необґрунтованим твердження позивача стосовно того, що події, зафіксовані на відео відбувалися в один день. Так, на фрагменті відео, датованому 23.01.2020 р. 08 год. 37 хв. на вході до під`їзду, біля якого припаркований автомобіль VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, зі знятими номерними знаками, ввімкнене світло. Натомість, на фрагменті відео, датованому 24.01.2020 р. 08 год. 30 хв., світло на вході до під`їзду вимкнене. Таким чином, суд вважає, що зазначені фрагменти відео зняті у різні дні.

Статтею 22 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 р. №1700 (далі за текстом - Закон №1700) встановлено, що особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Частиною 1 статті 65 Закону №1700 визначено, що за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Отже, порушення обмеження щодо використання службових повноважень чи свого становища, встановленого ст.22 Закону №1700, може бути підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.

Абзацом 2 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями» установлено, що легкові автомобілі використовуються тільки для поїздок, пов`язаних із службовою діяльністю посадових осіб. Після кожної поїздки посадова особа, в розпорядження якої надано автомобіль, в подорожньому листі водія підтверджує особистим підписом час закінчення обслуговування.

Відповідно до пп.1 п.6 р.І Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757 (далі за текстом - Порядок №757) з метою забезпечення ефективного використання транспортних засобів і недопущення зловживань з боку штатних і позаштатних водіїв керівництвом органів поліції вживаються такі заходи: забороняється водіям (судноводіям) використання транспортних засобів для поїздок, не пов`язаних із службовою діяльністю, керування незакріпленими транспортними засобами та за відсутності у них документів, які згідно з ПДР або Правилами судноплавства на внутрішніх водних шляхах України, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 16 лютого 2004 року №91, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 12 липня 2004 року за №872/9471, дають право на керування транспортними засобами, а також за відсутності іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації.

Згідно з п.п.1, 2 р.ІІІ Порядку №757 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 року №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями» всі транспортні засоби органів поліції використовуються виключно в службових цілях, для забезпечення оперативної і господарської діяльності в межах установлених лімітів та передбачених у їх кошторисах асигнувань.

Використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, штатній групі (підгрупі), у власних цілях, в інтересах сторонніх юридичних і фізичних осіб, а також понад установлені норми експлуатації заборонено. За всіма фактами нецільового використання транспортних засобів проводяться службові розслідування (перевірки), за результатами яких вживаються відповідні заходи реагування.

Суд враховує, що матеріалами службового розслідування, дослідженими під час розгляду справи, підтверджено факт використання позивачем службового автомобіля марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 в особистих цілях.

Абзацом 5 пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718 поліцейському забороняється: перебувати поза межами будівель без головного убору.

Висновком службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни заступником начальника управління - начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 , що виразилося у перебуванні поза межами будівель без головного убору під час несення служби в однострої 04.11.2019, а також за фактом публікації в мережі Інтернет інформації щодо порушення останнім Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 р. №1179 від 09.01.2020 р., затвердженим начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції ОСОБА_5 09.01.2020 р. вирішено, враховуючи вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частини одинадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни (а.с.30-36, Т.2).

Судом встановлено, що матеріалами службового розслідування, дослідженими під час розгляду справи, підтверджено факт повторного порушення ОСОБА_1 заборони перебування поза межами будівель без головного убору.

Таким чином, факт вчинення капітаном поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні п.1 ст.22 Закону України «Про запобігання корупції», п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п.4, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз.2 п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», пп.1 п.6 р.І, п.п.1, 2 р. ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог п.12 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз.5 п.11 р.І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, знайшов підтвердження як під час службового розслідування, так і при розгляді справи.

Посилання позивача на те, що під час службового розслідування не було визначено розмір завданих збитків, суд вважає таким, що жодним чином не спростовує факту вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Позивач стверджує, що відповідачем не враховано пом`якшуючих обставин, зокрема те, що його попередня поведінка на службі є бездоганна та виключно позитивна характеристика його, як поліцейського. При цьому позивач посилається на наказ Національної поліції України від 30.04.2020 р. №440 о/с, яким йому присвоєно спеціальне звання поліції - майор поліції.

Зі змісту висновку службового розслідування від 03.04.2020 р., затвердженого начальником Департаменту патрульної поліції 03.04.2020 р., судом встановлено, що дисциплінарною комісією оцінено службову характеристику капітана поліції ОСОБА_1 , як необ`єктивну, оскільки вона не враховує, що стосовно дій останнього відповідно до наказів Департаменту патрульної поліції від 07.2019 р. №1803 та від 10.12.2019 р. №2310 проведені службові розслідування, за результатами яких за вчинення дисциплінарних проступків останнього попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни (а.с.124, Т.1).

Зважаючи на те, що висновком службового розслідування від 09.11.2016 р. №1179 від 09.01.2020 р., затвердженим начальником Департаменту патрульної поліції 09.01.2020 р., встановлено факт вчинення капітаном ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим на підставі ч.11 ст.19 Дисциплінарного статуту його попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни (а.с.30-36, Т.2), то попередня поведінка позивача на службі не може розцінюватися як бездоганна.

Відносно посилання позивача на присвоєння йому чергового звання, що відбулося у період проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.1 ст.82 Закону №580 чергові спеціальні звання поліції присвоюються після закінчення строку вислуги в попередньому званні, якщо інше не визначено цим Законом, за умови відповідності спеціального звання, що присвоюється, спеціальному званню, передбаченому займаною штатною посадою, відсутності незнятих дисциплінарних стягнень.

Подання про присвоєння чергового спеціального звання капітану поліції ОСОБА_1 подано начальником управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_7 03.03.2020 р. (а.с.62-63, Т.2). Зазначене подання містить висновок начальника Департаменту патрульної поліції полковника поліції Жукова Є. від 02.04.2020 р. відповідно до якого капітан ОСОБА_1 заслуговує на присвоєння чергового спеціального звання майор поліції, за сукупністю строків перебування у спеціальному званні (а.с.62, зі зворотного боку, Т.2).

Таким чином, висновок начальника Департаменту патрульної поліції полковника поліції Жукова Є. щодо присвоєння ОСОБА_1 чергового спеціального звання надано 02.04.2020 р., тобто до затвердження висновку службового розслідування.

При цьому ні Законом України «Про Національну поліцію», ні Порядком присвоєння спеціальних звань поліції та позбавлення спеціальних звань, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2016 р. №177 не передбачено зупинення вирішення питання про присвоєння чергового спеціального звання на час проведення відносно поліцейського службового розслідування.

Також суд враховує, що чергове спеціальне звання майор поліції присвоєне ОСОБА_1 наказом Національної поліції України від 30.04.2020 р. №440 о/с (а.с.23-25, т.1, а.с.61, Т.2) При цьому Національної поліції України від 30.04.2020 р. №440 о/с винесено одночасно з наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242, яким до капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, що саме по собі унеможливлює врахування факту притягнення до дисциплінарної відповідальності під час присвоєння чергового спеціального звання.

Окрім того, суд зауважує, що Закон №580, Дисциплінарний статут та Порядок присвоєння спеціальних звань поліції та позбавлення спеціальних звань, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2016 р. №177 не передбачають затримання присвоєння чергового спеціального звання.

Однак, в силу ч.1 ст.85 Закону №580 поліцейський може бути понижений у спеціальному званні на один ступінь унаслідок застосування відповідного дисциплінарного стягнення на підставах і в порядку, визначених Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Разом з тим, з огляду на п.п.4, 5 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту, пониження у спеціальному званні на один ступінь є більш суворим видом дисциплінарного стягнення порівняно з попередженням про неповну службову відповідність.

Суд враховує, що під час службового розслідування та розгляду справи, позивач не спростовував факти перебування службового транспортного засобу зі знятими номерами біля під`їзду його будинку, перевезення свого малолітнього сина на передньому сидінні службового автомобіля та перебування поза межами будівлі без головного убору, однак не розцінював такі дії як дисциплінарний проступок та не визнавав вину у вчиненому.

На підставі досліджених матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідачем правильно кваліфіковано дії капітана поліції ОСОБА_1 стосовно використання службового автомобіля марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 у своїх приватних інтересах та повторного порушення заборони перебування поза межами будівель без головного убору, як дисциплінарний проступок.

Судом встановлено, що при визначенні ОСОБА_1 виду дисциплінарного стягнення відповідачем відповідно до ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту враховано характер проступку та обставини за яких його було вчинено, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд враховує, що дисциплінарний проступок та порушення Правил дорожнього руху вчинено позивачем прилюдно, при цьому ОСОБА_1 перебував у поліцейському однострої. Такі дії позивача набули суспільного розголосу, внаслідок розміщення відповідного відео у мережі Інтернет. Таким чином, ОСОБА_1 порушив обов`язки безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень відповідно до закону, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції та дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, встановлені пунктами 4, 6 та 12 частини третьої статті 1 Статуту, а також обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції, встановлений пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок співмірний обраному відповідачем виду дисциплінарного стягнення, а тому позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено, то відповідно до ст.139 КАС України відсутні підстави для розподілу судових витрат понесених позивачем. Натомість відповідачем не надано доказів понесення судових витрат у даній справі.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (м. Київ, вул. Федора Ернста, 3, ) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду - 02 листопада 2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт