Справа № 320/2961/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020 року № 320/2961/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у місті Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Макарівська районна рада, про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

о б с т а в и н и с п р а в и:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Макарівська районна рада, в якому позивач просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради, за адресою: Київська обл., Макарівський район, с. Бишів, вул. Захисників України, 6, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.12.2019 № 216.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що в ході проведення перевірки було виявлено порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, що, у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Учасникам справи було запропоновано вчинити певні процесуальні дії.

Від представника відповідача 15.05.2020 через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити. Стверджував, що на вимоги законодавства, які було порушено, відповідачем до позивача було надіслано гарантійний лист № 167 від 30.12.2019 щодо усунення порушень у двомісячний термін та по мірі забезпечення коштами. Зазначив про часткове усунення виявлених в ході позапланової перевірки порушень, надав відповідні підтверджуючи документи та повідомив позивача заявою № 20 від 18.03.2020 про проведення повторної перевірки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

в с т а н о в и в:

Опорний загальноосвітній навчальний заклад «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради () зареєстрований в якості юридичної особи за адресою: 08072, Київська обл., Макарівський район, с. Бишів, вул. Захисників України, 6.

У період з 27.12.2019 про 30.12.2019 провідним інспектором Макарівського РС ГУ ДСНС України у Київській області Граділь О.В. проведено позапланову перевірку Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради згідно з наказом від 13.12.2019 № 1356, виданого Головним управлінням ДСНС України у Київській області, за результатами проведення якого був складений акт № 216 від 28.12.2019.

За результатами перевірки виявлені наступні порушення:

- пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, не забезпечив;

- пункту 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - керівник об`єкта, підприємства не забезпечив утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечив їх технічне обслуговування;

- абзацу 1 пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крови, лати) не обробив засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- пункту 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не справив системи протипожежного захисту і не утримуються в постійній готовності до виконання роботи;

- пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечив евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

28 грудня 2019 року провідним інспектором Макарівського РС ГУ ДСНС України у Київській області Граділь О.В. складений протокол про адміністративне правопорушення КХ № 017258 відповідно до статті 188-8 КУпАП.

28 грудня 2019 року головним інспектором Макарівського РС ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Іващенко С.С. винесена постанова КХ № 017220 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1

10 січня 2020 року ОСОБА_1 було сплачено штраф згідно з постановою від 28.12.2019 КХ № 017220.

Виявлення вказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, в акті від 28.12.2019 № 216 встановлено п`ять окремих порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 51 та частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Стосовно виявлених під час перевірки порушень, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - Правила № 1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Вимоги цих Правил не поширюються на підземні споруди промислового призначення; метрополітени (крім об`єктів комерційного, торговельного та соціально-побутового призначення); тунелі; об`єкти виробництва, зберігання та утилізації вибухових і радіоактивних речовин й засобів підривань; морські та річкові споруди, що знаходяться на плаву; нафто-, газо-, продуктопроводи; лісові масиви.

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пунктом 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

До початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29.04.2004 за № 554/9153.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 - територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, не забезпечив.

Пунктом 2.2 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що Керівники об`єктів, підприємств повинні забезпечити утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та забезпечити їх технічне обслуговування.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.2 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - керівник об`єкта, підприємства не забезпечив утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечив їх технічне обслуговування.

Відповідач у відзиві зазначив, що на виконання вимог пункту 3.6 глави 3 розділу V та пункту 2.2 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417, було придбано вогнегасники, поставлені на облік, інші перезавантажені, встановлено на кожному поверсі будівлі ящики з піском, укомплектовано куточок первинними засобами пожежогасіння, пожежним інструментом, оформлені куточки безпеки по класам та коридорам, що підтверджується паспортами та сертифікатами, актами виконаних робіт, фото тощо.

Так, із представлених відповідачем суду письмових доказів на виконання вищевказаних вимог Правил № 1417 встановлено, що відповідачем було придбано сім вогнегасників, з яких шість штук ВП-6 та один - ВП-5, що підтверджено також відповідними фото (а.с. 83, 84, 88).

Проте, відповідачем не було надано суду доказів, зокрема, придбання та встановлення на кожному поверсі будівлі ящиків з піском, доказів укомплектування куточка первинними засобами пожежогасіння та пожежним інструментом, що свідчить лише про часткове виконання вимог акта перевірки в зазначеній частині.

Абзацом 1 пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують I групу вогнезахисної ефективності.

Стосовно встановленого порушення відповідно до абзацу 1 пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крови, лати) не обробив засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано. Натомість, суд не приймає до уваги представлене відповідачем клопотання, порушене перед Відділом освіти, фізичної культури та спорту Макарівської РДА щодо обробки горищних покриттів (крови, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, оскільки звернення з відповідним клопотанням не є фактичним усуненням виявлених під час перевірки порушень.

Пунктом 1.1 глави 1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.1 глави 1 розділу V Правил № 1417 - не справив системи протипожежного захисту і не утримуються в постійній готовності до виконання роботи.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення також не надано. Натомість, суд не приймає до уваги представлене відповідачем клопотання, порушене перед Відділом освіти, фізичної культури та спорту Макарівської РДА щодо системи протипожежного захисту і утримання її в постійній готовності до виконання роботи, оскільки звернення з відповідним клопотанням не є фактичним усуненням виявленого під час перевірки порушення.

Пунктом 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечив евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Відповідачем у відзиві зазначено, що вказане порушення було усунуто шляхом придбання та встановлення акумуляторних світильників та освітлення на запасних еваковиходах, на підтвердження чого надано відповідний акт виконаних робіт № 17 від 27.02.2020 та фотоматеріали усунутих порушень (а.с. 81, 85, 86).

Проте, суд критично оцінює представлені суду докази на обґрунтування усунутих відповідачем порушень вимог пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417, оскільки із наданих доказів не можливо встановити факт вмикання з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей світильників евакуаційного освітлення. Крім того, на підтвердження придбання акумуляторних світильників жодних доказів суду не надано.

Суд також не приймає до уваги як доказ - гарантійний лист відповідача № 167 від 30.12.2019 (а.с. 78) адресований позивачу, зі змісту якого встановлено, що відповідач бере на себе обов`язок усунути у двомісячний термін та по мірі забезпечення коштами виявлені порушення, оскільки цей лист не підтверджує жодного факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Інших доказів на підтвердження усунення виявлених в акті перевірки порушень матеріали справи не містять.

На час розгляду справи відповідачем не усунуто порушення норм техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`я людей в повному обсязі.

З наданих відповідачем до відзиву фото не можливо становити факт виконання порушення, адже, факт виконання порушень зазначеного характеру можливо встановити лише з виїздом на об`єкт перевірки, тобто після проведення позапланового заходу позивачем.

Так, відповідач звернувся до Головного управління з заявою про проведення позапланової перевірки. Головним управлінням було надано відповідь, що здійснити позаплановий захід позивач зможе після закінчення дії карантину спричиненого коронавірусом COVID-19, за повторним зверненням відповідача.

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставою для здійснення позапланового заходу є заява суб`єкта господарювання, отже, встановити виконання відповідачем порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки зазначених в акті перевірки від 28.12.2019 № 216 позивач матиме можливість лише після позапланової перевірки.

Наведене також підтверджується постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 640/4508/19, в якій зазначено: «Ураховуючи те, що ГУ ДСНС України у м. Києві є спеціальним органом, який здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки від 25.06.2019 № 144 порушень є результати повторної перевірки».

Так, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.12.2019 у справі № 320/7019/18 зазначає: «Доводи скаржника про те, що ним частково усунуто виявлені позивачем у ході перевірки порушення, колегія суддів відхиляє, оскільки, як правильно встановлено судами попередніх інстанцій та підтверджується матеріалами справи, повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що залишилися (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.

При цьому, судом апеляційної інстанції правильно зазначено, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень ТОВ «Укрполімерконструкція»».

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 823/589/16.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно зі статтею 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Станом на час розгляду справи відповідачем не було надано суду документальних доказів усунення в повному обсязі порушень, які були виявлені в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем у повному обсязі.

Суд вважає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки можуть призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволять у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведуть до стрімкого розвитку та можуть потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідач не усунув в повному обсязі порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради, за адресою: Київська обл., Макарівський район, с. Бишів, вул. Захисників України, 6, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.12.2019 № 216.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 205, 242-246, 250, 255, КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (; адреса місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, 8) - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі Опорного загальноосвітнього навчального закладу «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради, за адресою: Київська обл., Макарівський район, с. Бишів, вул. Захисників України, 6, шляхом зобов`язання Опорний загальноосвітній навчальний заклад «Бишівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Макарівської районної ради (; адреса місцезнаходження: 08072, Київська обл., Макарівський район, с. Бишів, вул. Захисників України, 6) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.12.2019 № 216.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення рішення суду 04.11.2020

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.