Справа № 460/969/19
Суддя: Золотніков Олександр Сергійович
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року

м. Київ

Справа № 460/969/19 (П/9901/270/19)

Провадження № 11-145заі20

Велика Палата Верховного Суду у складі:

головуючого Князєва В. С.,

судді-доповідача Золотнікова О. С.,

суддів Антонюк Н. О., Анцупової Т. О., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Кібенко О. Р., Лобойка Л. М., Пророка В. В., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

за участю секретаря судового засідання Сороки Л. П.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача - Власик В. Я.,

представник відповідача - Орленко А. О.,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (далі - Кадрова комісія) на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 березня 2020 року (судді Жук А. В., Дашутін І. В., Єресько Л. О., Мартинюк Н. М., Мельник-Томенко Ж. М.) у справі № 460/969/19 (П/9901/270/19) за позовом ОСОБА_1 до Кадрової комісії про визнання протиправним і скасування рішення та

ВСТАНОВИЛА:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

1. 07 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП, Комісія), правонаступником якої є Кадрова комісія, про визнання протиправним і скасування рішення відповідача від 05 вересня 2018 року № 367дп-18 «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 ».

2. На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у виді догани стало те, що позивач 23 листопада та 08 грудня 2018 року, перебуваючи в залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 Кримінального кодексу України (далі - КК України) поруч з останнім, створював враження в інших учасників кримінального процесу про підтримання ним позиції сторони захисту. При цьому ОСОБА_1 указав на те, що 23 листопада 2018 року не перебував у залі судового засідання під час розгляду вищевказаного кримінального провадження, а дата 08 грудня 2018 року на час подання позову ще не настала.

3. На думку позивача, висновок Комісії щодо порушення ним вимог пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697-VII) та статті 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року (далі - Кодекс професійної етики), є помилковим. Якби він навіть перебував у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413, то з огляду на положення пункту 6 частини другої статті 129 Конституції України щодо гласності судового процесу та статті 11 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) щодо права будь-якої особи бути присутньою у відкритому судовому засіданні,це не є порушенням ані правил прокурорської етики, ані Закону № 1697-VII.

Короткий зміст рішення суду попередньої інстанції

4. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду рішенням від 11 березня 2020 року позов ОСОБА_1 задовольнив: визнав протиправним і скасував рішення КДКП від 05 вересня 2018 року № 367дп-18 «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 ».

5. Судове рішення мотивовано тим, що:

-з огляду на положення пункту 6 частини другої статті 129 Конституції України щодо гласності судового процесу та статті 11 Закону № 1402-VIII щодо права будь-якої особи бути присутньою у відкритому судовому засіданні сама собою присутність у судовому засіданні позивача не може вважатися порушенням правил прокурорської етики або ж Закону № 1697-VII;

- ОСОБА_1 23 листопада та 08 грудня 2017 року перебував у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України як вільний слухач, що відповідно до звукозапису судового засідання було з`ясовано головуючим суддею, а тому висновок відповідача про те, що поведінка прокурора ОСОБА_1 не узгоджується з моральними та етичними нормами діяльності прокурора, дискредитує його як працівника прокуратури та є грубим порушенням правил прокурорської етики, є безпідставним;

- жодних фактів втручання позивача в хід здійснення правосуддя Демидівським районним судом Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413 матеріали справи не містять, позивач відвідував судові засідання під час перебування у відпустці, що не заперечується відповідачем. До того ж при з`ясуванні головуючим суддею у вказаному кримінальному провадженні особи позивача останній указав на те, що є прокурором, однак бере участь у судовому засіданні як вільний слухач;

- усупереч вимогам пункту 62 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийнятого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року (далі - Положення), згідно з якими Комісія не приймає рішень на підставі припущень, неперевіреної, недостовірної інформації, у спірних правовідносинах КДКП діяла необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та односторонньо.

6. Крім того, суд першої інстанції, посилаючись на вимоги частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), зауважив, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду належних і допустимих доказів про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи 23 листопада та 08 грудня 2017 року в залі судового засідання як вільний слухач під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413, вчинив будь-які дії, що свідчили б про порушення ним вимог пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII та статті 21 Кодексу професійної етики, а тому висновки КДКП щодо вчинення ОСОБА_1 систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики (пункт 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII) не ґрунтуються на встановлених обставинах справи, у зв`язку із чим оскаржуване рішення відповідача не відповідає критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

Короткий зміст та обґрунтування наведених в апеляційній скарзі вимог

7. Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Кадрова комісіяподала до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу, на обґрунтування якої зазначила, що оскаржуване рішення постановлено судом за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи.

8. На думку скаржника, суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про те, що КДКП при прийнятті спірного рішення порушила вимоги пункту 62 Положення, а саме діяла необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та односторонньо, а також Комісія не надала суду належних і допустимих доказів вчинення позивачем систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики.

9. Кадрова комісія указала, що суд першої інстанції не надав оцінки тій обставині, що позивач був присутній як вільний слухач у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 і раніше, а саме 23 серпня 2017 року, до поновлення його на посаді прокурора на виконання постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2017 року у справі № 817/1967/15 та на вимогу суду представлявся помічником адвоката підозрюваного. Водночас після поновлення на посаді позивач, будучи прокурором, продовжував підтримувати обвинуваченого, відвідуючи судові засідання у справі. Отже, КДКП дійшла правильного висновку щодо мети перебування прокурора ОСОБА_1 у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області вказаного кримінального провадження 23 листопада та 08 грудня 2017 року, а саме позивач створював враження в інших учасників кримінального процесу про підтримання ним позиції сторони захисту. Відтак суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що ОСОБА_1 , будучи у відпустці, перебував 23 листопада та 08 грудня 2017 року в залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 виключно як вільний слухач.

10. Крім того, поза увагою суду першої інстанції залишилося висловлювання прокурора ОСОБА_1 із суддею в судовому процесі, а саме: «Мені цікаво, як Ви проводите судові слухання, мені імпонує Ваш стиль судового розгляду і я переймаю від Вас досвід». Така поведінка, на переконання Кадрової комісії, не створює враження дотримання прокурором професійної етики.

11. На підставі викладеного скаржник просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Рух апеляційної скарги

12. Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 13 травня 2020 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою Кадрової комісії на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 березня 2020 року, а ухвалою від 24 червня 2020 року призначила справу до розгляду в судовому засіданні.

Позиція учасників справи щодо апеляційної скарги

13. На час розгляду справи позивач відзиву на апеляційну скаргу не надіслав.

14. У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник Кадрової комісії підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити з викладених у ній підстав.

15. Позивач та його представник просили оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції

16. ОСОБА_1 працює в органах прокуратури з 2008 року.

17. З 20 грудня 2017 року позивач працює на посаді прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області.

18. 04 квітня 2018 року прокурор Рівненської області затвердив висновок за результатами службового розслідування щодо можливої недоброчесності прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 .

19. У висновку службового розслідування встановлено, що позивач, перебуваючи у щорічній відпустці, 23 листопада та 08 грудня 2017 року був присутній у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України.

20. КДКП рішенням від 05 вересня 2018 року № 367дп-18 за результатами розгляду висновку про наявність дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 у дисциплінарному провадженні притягнула позивача до дисциплінарної відповідальності та наклала на нього дисциплінарне стягнення у виді догани.

21. Підставою для накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення було систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (пункт 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII).

22. Комісія встановила, що ОСОБА_1 23 листопада та 08 грудня 2017 року, перебуваючи в залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України, сидів поруч з обвинуваченим та створював враження в інших учасників кримінального процесу про підтримання ним позиції сторони захисту.

23. Відповідач дійшов висновку про те, що своїми діями позивач порушив вимоги пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII, статті 21 Кодексу професійної етики, які зобов`язують прокурора постійно дбати про свою професійну честь і гідність, своєю доброчесністю сприяти підвищенню авторитету прокуратури та зміцненню довіри громадян до неї, дотримуватися загальноприйнятих етичних норм поведінки, вихованості і культури, не допускати дій і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

24. На підставі вказаного рішення КДКП виконувач обов`язків прокурора Рівненської області 17 вересня 2018 року видав наказ № 827, яким за грубе порушення правил прокурорської етики застосував до прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

25. Вважаючи рішення Комісії від 05 вересня 2018 року № 367дп-18 протиправним, позивач оскаржив його до суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи

26. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

27. Згідно із частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

28. Порядок дисциплінарного провадження щодо прокурора врегульовано Законом № 1697-VII.

29. На підставі частини першої статті 44 вказаного Закону (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) дисциплінарне провадження здійснюється КДКП.

30. Відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Комісією дисциплінарної скарги, у якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку. Право на звернення до Комісії з дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти.

Ця процедура передбачає: 1) відкриття дисциплінарного провадження; 2) проведення перевірки дисциплінарної скарги; 3) розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора; 4) прийняття рішення у дисциплінарному провадженні стосовно прокурора; 5) оскарження рішення, прийнятого за результатами дисциплінарного провадження; 6) застосування до прокурора дисциплінарного стягнення.

31. Частинами четвертою та десятою статті 46 Закону № 1697-VII визначено, що після відкриття дисциплінарного провадження член Комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Комісії за результатами перевірки.

Член Комісії за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується.

32. Відповідно до частини першої статті 47 Закону № 1697-VII розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Комісії. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а в разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання КДКП має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

33. Згідно із частиною третьою цієї статті висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за його участю і може бути розглянутий без нього лише у випадках, коли належним чином повідомлений прокурор: 1) повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності; 2) не з`явився на засідання, не повідомивши про причини неявки; 3) не з`явився на засідання повторно. Рішення про можливість розгляду висновку за відсутності відповідного прокурора приймає Комісія.

34. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Комісії заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб (частина п`ята статті 47 Закону № 1697-VII).

35. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики.

36. Частиною першою статті 49 Закону № 1697-VII передбачено, що на прокурора можуть бути накладені такі види дисциплінарних стягнень: догана; заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); звільнення з посади в органах прокуратури.

37. Відповідно до частини третьої статті 48 указаного Закону при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

38. Прокурор може оскаржити рішення, прийняте за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосуддя протягом одного місяця з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення (частина перша статті 50 Закону № 1697-VII).

39. Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 , Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, посилаючись на положення частини другої статті 77 КАС України, відзначив, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду належних і допустимих доказів про те, що позивач, перебуваючи 23 листопада та 08 грудня 2017 року в залі судового засідання як вільний слухач під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України, вчинив будь-які дії, що свідчили б про порушення ним вимог пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII та статті 21 Кодексу професійної етики, а тому висновки КДКП щодо вчинення ОСОБА_1 систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики (пункт 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII) не ґрунтуються на встановлених обставинах справи, а відтак оскаржуване рішення відповідача не відповідає критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

40. При цьому суд першої інстанції установив, що факт присутності ОСОБА_1 на судових засіданнях 23 листопада та 08 грудня 2017 року під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області вказаного вище кримінального провадження підтверджується матеріалами справи. Позивач не заперечує свою присутність у цих засіданнях. Матеріалами дисциплінарного провадження КДКП № 11/2/4-688дс-140дп-18 щодо прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 підтверджується, що з журналу судового засідання Демидівського районного суду Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413 та звукозапису судового засідання на двох цифрових носіях - компакт-дисках убачається, що в проміжку з 03 хвилини 39 секунд до 04 хвилини 12 секунд звукозапису міститься озвучене представником потерпілої ОСОБА_11 клопотання головуючому судді щодо з`ясування, у якому статусі в судовому засіданні перебуває ОСОБА_1 , який згідно із звукозаписом дослівно «представляється працівником прокуратури Рівненської області». ОСОБА_3 просить суддю з`ясувати, на якій стороні в судовому засіданні перебуває ОСОБА_1 , акцентуючи увагу на тому, щоб суддя з`ясувала - дослівно: «Він підтримує державне обвинувачення чи ні? Чи він підтримує сторону обвинувачення, захисту?» У подальшому відповідно до звукозапису в проміжку з 04 хвилини 12 секунд до 04 хвилини 54 секунди звукозапису на запитання головуючого судді до ОСОБА_1 - дослівно: «Чи маєте повноваження по даному провадженню? Поясніть, будь ласка», на що особа відповідає: «Ваша честь, я дійсно прокурор по криміналу. На даний час я перебуваю у щорічній черговій відпустці, і в даному судовому засіданні я є слухачем. Мені цікаво, як Ви проводите судові слухання, мені імпонує Ваш стиль судового розгляду і я переймаю від Вас досвід».

41. Суд першої інстанції, не погодившись із висновком Комісії про те, що поведінка прокурора ОСОБА_1 не узгоджується з моральними та етичними нормами діяльності прокурора, дискредитує його як працівника прокуратури та є грубим порушенням правил прокурорської етики, вважав установленим, що позивач23 листопада та 08 грудня 2017 року перебував у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 як вільний слухач, що відповідно до звукозапису судового засідання було з`ясовано головуючим суддею в указаному провадженні. До того ж суд першої інстанції констатував, що будь-яких фактів втручання ОСОБА_1 у хід здійснення правосуддя Демидівським районним судом Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413 матеріали справи не містять.

42. Водночас Кадрова комісія в доводах апеляційної скарги стверджує про помилковість висновків Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин справи.

43. Велика Палата Верховного Суду із цього приводу зазначає таке.

44. Згідно з пунктом 10 частини першої статті 3 Закону № 1697-VII діяльність прокуратури ґрунтується на засадах неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

45. За пунктами 3, 4 частини четвертої статті 19 цього Закону прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

46. Статтею 21 Кодексу професійної етики визначено, що прокурору слід уникати особистих зв`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

47. Згідно зі Стандартами професійної відповідальності та основними обов`язками і правами прокурорів, прийнятими Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року, прокурори повинні: завжди підтримувати честь та гідність професії; поводитись професійно, відповідно до закону, правил та етики їхньої професії; у будь-який час дотримуватись найвищих норм чесності.

48. Як убачається з установчої частини рішення КДКП від 05 вересня 2018 року № 367дп-18, на виконання постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2017 року у справі № 817/1967/15 наказом прокурора Рівненської області від 10 листопада 2017 року № 898 ОСОБА_1 поновлено на посаді прокурора Прокуратури Рівненського району Рівненської області із 07 липня 2015 року та відповідно до наказу прокурора Рівненської області від 10 листопада 2017 року № 899 його закріплено за Рівненською місцевою прокуратурою. Наказом прокурора Рівненської області від 20 грудня 2017 року № 1030 ОСОБА_1 призначено на посаду прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області. Після поновлення на посаді в органах прокуратури прокурор ОСОБА_1 , перебуваючи у відпустці, двічі, а саме 23 листопада та 08 грудня 2017 року, перебував у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України, представником якого до поновлення на посаді в органах прокуратури був у цивільній справі № 566/1035/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. При цьому прокурор ОСОБА_1 , перебуваючи у судових засіданнях, сидів поруч з підсудним ОСОБА_2 та його захисником ОСОБА_5 , спілкувався з підсудним, на запитання головуючого вказував, що він є «прокурором по криміналу».

49. Згідно з оскаржуваним рішенням Комісії про наявність у діях позивача ознак складу дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII, свідчать такі докази:

- висновок за результатами службового розслідування щодо можливої недоброчесності прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 , затверджений 04 квітня 2018 року прокурором Рівненської області ОСОБА_6 ;

- пояснення ОСОБА_4 від 13 березня 2018 року;

- пояснення прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_7 від 26 березня 2018 року;

- пояснення прокурора Млинівського відділу Дубенської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_8 від 21 березня 2018 року;

- журнал судового засідання Демидівського районного суду Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України та звукозапис судового засідання на двох цифрових носіях - компакт-дисках.

50. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що з матеріалів дисциплінарного провадження та висновку службового розслідування вбачаються, зокрема, такі обставини.

51. До поновлення на посаді в органах прокуратури ОСОБА_1 був представником відповідача в цивільній справі № 566/1035/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та неодноразово брав участь у судових засіданнях у вказаній справі. Останнє засідання в цивільній справі № 566/1035/16-ц відбулося 12 березня 2018 року, але ОСОБА_1 не був на ньому присутній, замість нього представником ОСОБА_2 була адвокат Больбіна С. С. Указане підтверджується поясненнями ОСОБА_4 від 13 березня 2018 року, ксерокопіями матеріалів справи № 566/1035/16-ц (аркуші 219-221, 231-250 тому 1 матеріалів дисциплінарного провадження; аркуші 1-27 тому 2 матеріалів дисциплінарного провадження).

52. ОСОБА_1 також неодноразово, а саме 23 серпня, 23 листопада та 08 грудня 2017 року, був присутнім у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської області кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 за частиною першою статті 125 КК України, представником якого позивач був у цивільній справі № 566/1035/16-ц. Указане підтверджується поясненнями: ОСОБА_4 від 13 березня 2018 року; прокурора Дубенської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_9 від 23 березня 2018 року; прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_7 від 26 березня 2018 року; прокурора Млинівського відділу Дубенської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_8 від 21 березня 2018 року (аркуші 219-221 тому 1 матеріалів дисциплінарного провадження; аркуші 28-31 тому 2 матеріалів дисциплінарного провадження).

53. Відповідно до інформації про результати прослуховування звукозапису судового засідання Демидівського районного суду Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413, наданої прокурором відділу запобігання правопорушенням управління внутрішньої безпеки генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 , за результатами прослуховування вказаного звукозапису, записаного на двох цифрових носіях - компакт-дисках, та перегляду журналу судового засідання (аркуші 45-97 тому 2 матеріалів дисциплінарного провадження) встановлено таке.

54. На 12 хвилині звукозапису судового засідання від 23 серпня 2017 року (до поновлення ОСОБА_1 на посаді в органах прокуратури) представник потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_11, зокрема, зазначає: «Ваша честь, дозвольте. Ваша честь, представник потерпілої. Я прошу присутньому в залі судового засідання пану ОСОБА_1, який вкотре підказує обвинуваченому, постійно є підказування. Це є порушенням процесу. Прошу перемістити його, щоб він не заважав обвинуваченому висловлювати свою позицію». У подальшому на запитання головуючого судді «Ви хто будете присутні в залі?» особа пояснює: «В даному випадку я - слухач. Я - помічник адвоката підозрюваного, а в засіданні я - слухач». Після чого суддя озвучує зауваження з приводу поведінки ОСОБА_1 у судовому процесі.

55. У проміжку з 03 хвилини 39 секунд до 04 хвилини 12 секунд звукозапису судового засідання від 08 грудня 2017 року міститься озвучене представником потерпілої ОСОБА_11 клопотання головуючому судді щодо з`ясування, у якому статусі в судовому засіданні перебуває ОСОБА_1 , який згідно зі звукозаписом дослівно представляється «працівником прокуратури Рівненської області». ОСОБА_3 просить суддю з`ясувати, на якій стороні в судовому засіданні перебуває ОСОБА_1 , акцентуючи увагу на тому, щоб суддя з`ясувала - дослівно: «Він підтримує державне обвинувачення чи ні? Чи він підтримує сторону обвинувачення, захисту?» У подальшому відповідно до звукозапису в проміжку з 04 хвилини 12 секунд до 04 хвилини 54 секунди звукозапису на запитання головуючого судді до ОСОБА_1 - дослівно: «Чи маєте повноваження по даному провадженню? Поясніть, будь ласка», на що особа відповідає: «Ваша честь, я дійсно прокурор по криміналу. На даний час я перебуваю у щорічній черговій відпустці, і в даному судовому засіданні я є слухачем. Мені цікаво як Ви проводите судові слухання, мені імпонує Ваш стиль судового розгляду і я переймаю від Вас досвід».

56. Отже, матеріалами дисциплінарного провадження встановлено, що до поновлення на посаді прокурора ОСОБА_1 був представником ОСОБА_2 у цивільній справі № 566/1035/16-ц, а також 23 серпня 2017 року був присутній у судовому засіданні при розгляді кримінального провадження № 0000413 за обвинуваченням ОСОБА_2 також як вільний слухач та на вимогу головуючого судді представлявся як помічник адвоката ОСОБА_2 . При цьому під час судового засідання 23 серпня 2017 року за клопотанням представника потерпілої головуючим суддею ОСОБА_1 висловлено зауваження з приводу його поведінки в судовому засіданні, пов`язаної з підтримкою обвинуваченого ОСОБА_2 .

57. У подальшому, будучи поновленим на посаді прокурора, ОСОБА_1 23 листопада та 08 грудня 2017 року, перебуваючи поруч з обвинуваченим у судовому засіданні при розгляді кримінального провадження № 0000413, створював враження в інших учасників кримінального процесу про підтримання ним позиції сторони захисту. При цьому така поведінка прокурора разом з висловлюванням ОСОБА_1 під час судового засідання на запитання головуючого судді щодо з`ясування повноважень присутньої в судовому засіданні особи: «Ваша честь, я дійсно прокурор по криміналу. На даний час я перебуваю у щорічній черговій відпустці, і в даному судовому засіданні я є слухачем. Мені цікаво як Ви проводите судові слухання, мені імпонує Ваш стиль судового розгляду і я переймаю від Вас досвід» - свідчать про їх невідповідність вимогам щодо професійної поведінки, визначеної Стандартами професійної відповідальності та основними обов`язками і правами прокурорів, прийнятими Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року.

58. За таких обставин Велика Палата Верховного Суду вважає обґрунтованим висновок Комісії щодо мети перебування прокурора ОСОБА_1 у залі судового засідання під час розгляду Демидівським районним судом Рівненської областікримінального провадження № 0000413, а саме що, перебуваючи поруч з обвинуваченим, він створював враження в інших учасників кримінального процесу про підтримку ним позиції сторони захисту.

59. Ураховуючи викладене, Велика Палата Верховного Суду вважає помилковим висновок суду першої інстанції про недоведеність належними і допустимими доказами наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку та невідповідність оскаржуваного рішення Комісії переліченим у статті 2 КАС України критеріям.

60. Підсумовуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що КДКП належним чином з`ясувала обставини, що мали значення для прийняття рішення, навела мотиви, з яких дійшла висновків про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку з посиланням на відповідні докази, та обґрунтувала пропорційність застосованого виду стягнення і його співмірність вчиненому проступку. Оскаржуване рішення Комісії є вмотивованим, містить конкретну підставу звільнення позивача, визначену законом, а саме одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, що утворює склад дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII. Зі змісту цього рішення убачається, що КДКП врахувала всі доводи скаржника, а тому суд першої інстанції не мав правових підстав для скасування оскаржуваного рішення Комісії.

61. Стосовно посилань суду першої інстанції на те, що жодних фактів втручання позивача в хід здійснення правосуддя Демидівським районним судом Рівненської області у кримінальному провадженні № 0000413 матеріали справи не містять, слід зауважити, що вказаних обставин КДКП також не встановила, а їх наявність могла б вплинути на обрання ОСОБА_1 більш суворого виду дисциплінарного стягнення.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

62. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

63. Згідно із частиною першою статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

64. Оскільки висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, то рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 березня 2020 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення - про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 266, 308, 310, 315, 317, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду

ПОСТАНОВИЛА:

1. Апеляційну скаргу Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорівзадовольнити.

2. Рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 березня 2020 року скасувати.

3. Ухвалити нове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним і скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 15 вересня 2018 року № 367дп-18 «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Березнівського відділу Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_1 ».

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Князєв

Суддя-доповідач О. С. Золотніков

Судді: Н. О. Антонюк О. Р. Кібенко

Т. О. Анцупова Л. М. Лобойко

В. В. Британчук В. В. Пророк

Ю. Л. Власов О. М. Ситнік

М. І. Гриців О. С. Ткачук

Д. А. Гудима В. Ю. Уркевич

В. І. Данішевська О. Г. Яновська

Ж. М. Єленіна