Справа № 284/967/20
Суддя: Діброва О. В.
Дата ухвалення: 2020-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/967/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2020 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Діброви О.В.,

з секретарем Жавнер І.А.,

з участю:

представника позивача Нестерчук С.С.

представника відповідача Чертушкіної К.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративний позов кандидата у депутати Народицької селищної ради у багатомандатному виборчому окрузі №7 ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії Коростенського району Житомирської області №180618 про визнання протоколу таким, що складений з порушенням, та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Кандидат у депутати Народицької селищної ради у багатомандатному виборчому окрузі №7 ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Дільничної виборчої комісії Коростенського району Житомирської області №180618 про визнання протоколу таким, що складений з порушенням, та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою судді Народицького районного суду Житомирської області розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження було призначено на 14 год 00 хв 30 жовтня 2020 року, який ухвалою суду було відкладено на 18 год 00 хв 30 жовтня 2020 року.

В судовому засіданні, тобто вже після відкриття провадження в адміністративній справі, судом було виявлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, визначений частиною 8 статті 273 КАС України, після чого судом було задоволено клопотання позивача про надання йому строку для звернення до суду із письмовою заявою про поновлення пропущеного строку звернення до суду та судовий розгляд було відкладено на 9 год 30 хв, а, в послідуючому, у зв`язку із задоволенням клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення EASYCON - на 10 год 10 хв 31 жовтня 2020 року.

Під час судового розгляду представником позивача адвокатом Нестерчук С.С. було заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке у письмовому вигляді до початку судового засідання також було надіслане на електронну пошту Народицького районного суду Житомирської області та було зареєстроване за вхідним №3001/20-вх. від 31 жовтня 2020 року.

У своєму клопотанні представник позивача зазначила, що позивач дізнався про порушення відповідачем його прав лише 29 жовтня 2020 року, коли в Народицькій селищній територіальній виборчій комісії отримав для ознайомлення протокол дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №180618, який мав розбіжності з даними протоколу, який позивач отримав 26 жовтня 2020 року після засідання цієї дільничної виборчої комісії.

Пояснення аналогічно змісту надавав і сам позивач в судовому засіданні, що відбулось 30 жовтня 2020 року.

На підтвердження факту наявності причин пропуску строку звернення до суду, які можуть бути визнані судом поважними, представник позивача заявила клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_2 , яке судом було задоволене.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив суду, що після обіду 29 жовтня 2020 року біля адміністративної будівлі, в якій розташована Народицька селищна територіальна виборча комісія, він спілкувався з ОСОБА_1 , який повідомив, що отримав в територіальній виборчій комісії для ознайомлення копію протоколу дільничної виборчої комісії виборчої дільниці, в якій були неточності щодо підрахунку голосів. При цьому, зазначив, що повідомити про те, хто саме надавав ОСОБА_1 копію протоколу дільничної виборчої комісії для ознайомлення він не знає, оскільки останній ходив у приміщення територіальної виборчої комісії сам. Також пояснив, що впевнений у тому, що ОСОБА_1 повідомив про отриману для ознайомлення в територіальній виборчій комісії копію протоколу, складеного відповідачем, оскільки, хоча і не звернув увагу на номер виборчої дільниці, але чув, що ОСОБА_1 казав про виборчу дільницю села Межиліска, а саме там і знаходиться виборча дільниця №180618.

Перевіряючи законність та обґрунтованість вимог позивача щодо поновлення йому строку звернення до суду, суд зважає на таке.

За змістом статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці встановлюється дводенний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності (частина 8 статті 273 КАС України).

Тобто, зі змісту наведених норм вбачається, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці встановлено дводенний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

За змістом частин 3, 4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Зазначені судом висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 13 січня 2020 року у справі №1.380.2019.001240 (адміністративне провадження №К/9901/33562/19).

Предметом оскарження є дії Дільничної виборчої комісії Коростенського району Житомирської області №180618 під час складання протоколу про підрахунок голосів виборців.

Відповідно до положень частини 8 статті 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Представник відповідача в судовому засіданні пояснила, що під час проведення виборів на виборчій дільниці №180618 та після підрахунку голосів на зазначеній виборчій дільниці був присутній як сам позивач, так і його представник ОСОБА_3 , які були ознайомлені з процесуальними документами, що складались дільничною виборчою комісією, та жодних зауважень щодо неточностей або неповноти складання не висловлювали.

Зазначені твердження представника відповідача узгоджуються зі змістом досліджених в судовому засіданні оригінала примірника №4 протоколу Дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №180618 та копії примірника №1 протоколу зазначеної виборчої комісії, а також визнавались і позивачем в судовому засіданні, що відбулось 30 жовтня 2020 року.

Представник позивача в судовому засіданні зазначила, що протокол дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів Дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №180618, який є підставою звернення до суду з адміністративним позовом, позивач отримав не від працівників територіальної виборчої комісії, а відразу після закінчення підрахунку голосів.

Суд вважає суперечливими зазначені твердження представника позивача, оскільки позивач і допитаний судом свідок ОСОБА_2 пояснили суду, що про факт порушення своїх прав ОСОБА_1 дізнався 29 жовтня 2020 року на території територіальної виборчої комісії, виявивши, що отримана ним в цій установі копія протоколу дільничної виборчої комісії не відповідає тій, яку позивач бачив відразу після голосування.

Під час судового розгляду ні позивач, ні його представник не змогли повідомити суду, за яких обставин, де, за яким запитом та від якої посадової особи позивач отримав для ознайомлення примірник протоколу без зазначення номеру, який було приєднано до позовної заяви.

Також, суд зважає на ту обставину, що надана позивачем копія протоколу дільничної виборчої комісії підписана головою комісії на прізвище «Чертушкина», в той час, як оригінал протоколу підписаний особою на прізвище « ОСОБА_4 », та вважає сумнівним той факт, що члени виборчої комісіії та голова цієї комісії могли не знати правильний варіант написання прізвища, або допускали різні варіанти його написання.

Крім того, зважаючи на відсутність доказів щодо підтвердження факту та обставин, за яких позивачем для ознайомлення в територіальній виборчій комісії було отримано копію протоколу, суд вважає, що твердження представника позивача не підтверджують, а, навпаки, спростовують наявність підстав пропуску звернення до суду, які суд може бути визнати поважними.

Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, суд зважає на те, що поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною 5 статті 77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги той факт, що позивачем та його представником не надано суду доказів, які б підтверджували обставини, за яких, на їх думку, відбулось порушення прав позивача, суд дійшов переконання, що підстави пропуску строку звернення до суду, наведені позивачем, не можуть вважатися такими, що не викликають сумніву, а тому, їх слід визнати неповажними, а позовну заяву слід залишити без розгляду

Керуючись статтями 123, 240, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії Коростенського району Житомирської області №180618 про визнання протоколу таким, що складений з порушенням, та зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 31 жовтня 2020 року.

Суддя:О. В. Діброва