Справа № 320/4817/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2020 року м. Київ № 320/4817/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Київській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у Київській області про анулювання реєстрації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 від 20.09.2019; зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області поновити реєстрацію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 як платника єдиного податку третьої групи з 01.10.2019 та відновити відомості щодо фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у реєстрі платників єдиного податку.

Позов мотивовано необґрунтованістю прийняття відповідачем рішення про анулювання реєстрації позивача платником єдиного податку, оскільки всупереч вимогам Податкового кодексу України контролюючим органом не надсилалось позивачу податкової вимоги про наявність у нього податкового боргу, через несплату якого позивачу анульовано реєстрацію платника єдиного податку, не проводилось документальної перевірки щодо наявності податкового боргу, висновок про наявність у позивача податкового боргу протягом двох послідовних кварталів встановлено контролюючим органом на підставі аналізу ІС «Податковий блок» в інтегрованій картці платника, що є порушенням порядку прийняття рішення про анулювання свідоцтва платника єдиного податку. Також, позивачем наголошено на неспівмірності санкції у вигляді анулювання реєстрації платника єдиного податку із сумою податкового боргу в розмірі 117,05 грн., через наявність якого контролюючим органом прийнято спірне рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву.

Відповідачем подано письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначено про правомірність прийняття контролюючим органом спірного рішення про анулювання позивачу реєстрації платника єдиного податку з огляду на наявність у позивача на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів податкового боргу, а саме станом на 2 квартал 2019 року сума недоїмки становила 118,05 грн., станом на 3 квартал 2019 року сума недоїмки складала 117,06 грн. Також, у відзиві зазначено, що контролюючим органом надсилався позивачу за його податковою адресою акт про анулювання реєстрації платника єдиного податку рекомендованим листом, який було повернуто відправнику «за закінченням терміну зберігання».

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , зареєстрована ІНФОРМАЦІЯ_1 як фізична особа-підприємець, про що до реєстру внесено запис №0024276.

Відповідно до витягу з реєстру платників єдиного податку від 11.06.2015 №979, ФОП ОСОБА_1 з 01.07.2015 є платником єдиного податку 3-ї групи.

Позивачем подано до Головного управління ДФС у Київській області податкову декларацію платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за 2018 рік, в якій платником самостійно визначено суму єдиного податку, яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного (податкового) періоду, в розмірі 1507,77 грн.

Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування, про що складено акт від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 , згідно якого станом на 20.09.2019 за ФОП ОСОБА_1 , податковий номер НОМЕР_1 , рахується податковий борг по єдиному податку в сумі 117,05 грн., що виник по терміну сплати починаючи з 21.02.2019.

Вказаний акт направлявся за зареєстрованим місцем проживання відповідача рекомендованим поштовим відправленням №089, яке не було вручено адресату, причина невручення «за терміном зберігання».

Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 про анулювання реєстрації платника єдиного податку, яким анульовано ФОП ОСОБА_1 свідоцтво платника єдиного податку у зв`язку з несплатою протягом двох послідовних кварталів у порядку податкового боргу, що виник у платника єдиного податку відповідно до абзацу третього пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України.

Вважаючи протиправним рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, позивач звернулась з позовом до суду про його скасування.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (з наступними змінами та доповненнями, в чинній на момент виникнення спірних відносин редакції, далі за текстом Податковий кодекс).

Пунктом 291.2 статті 291 Податкового кодексу встановлено, що спрощена система оподаткування, обліку та звітності особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Згідно пункту 291.3 статті 291 Податкового кодексу, юридична особа чи фізична особа-підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 з 01.07.2015 була зареєстрована платником єдиного податку 3-ї групи, що убачається з наявного у матеріалах справи витягу з реєстру платників єдиного податку від 11.06.2015 №979.

Згідно пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу, реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, зокрема, у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу (підпункт 3).

Підпунктом 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 Податкового кодексу (в редакції, чинній на час прийняття спірного рішення) встановлювалось, що у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів платник єдиного податку зобов`язаний в останній день другого із двох послідовних кварталів перейти на сплату інших податків і зборів, визначених вказаним Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.175. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу, податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Як встановлено судом, позивачем подано до Головного управління ДФС у Київській області податкову декларацію платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за 2018 рік, в якій платником самостійно визначено суму єдиного податку, яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного (податкового) періоду, в розмірі 1507,77 грн.

Згідно наявних у матеріалах справи інтегрованих карток платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 , позивачем було сплачено до бюджету 1385,00 грн. єдиного податку, в зв`язку з чим з 21.02.2019 у позивача виникла недоїмка у розмірі 118,05 грн., яка зменшилась 20.05.2019 до 117,06 грн., 19.08.2019 до 117,05 грн. та була повністю погашена позивачем 26.09.2019. Факт існування зазначеної недоїмки по єдиному податку позивачем не заперечувався.

Згідно пункту 299.11 статті 299 Податкового кодексу, у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої-третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

За приписами пункту 300.1 статті 300 Податкового кодексу, платники єдиного податку несуть відповідальність відповідно до вказаного Кодексу за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати сум єдиного податку, а також за своєчасність подання податкових декларацій.

Аналіз положень наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Аналогічну за змістом правову позицію викладено Верховним Судом, зокрема, у своїй постанові від 21.05.2020 у справі №820/5346/17.

Судом встановлено, що в результаті проведеної Головним управлінням ДПС у Київській області камеральної перевірки щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування, про що складено акт від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 , контролюючим органом виявлено наявність у ФОП ОСОБА_1 станом на 20.09.2019 податкового боргу по єдиному податку в сумі 117,05 грн., що виник по терміну сплати починаючи з 21.02.2019.

При цьому акт від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 направлявся за зареєстрованим місцем проживання відповідача рекомендованим поштовим відправленням №089, яке не було вручено адресату, причина невручення «за терміном зберігання».

Згідно пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За приписами пункту 42.2 статті 42 Податкового кодексу, документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до абзацу шостого пункту 42.4 статті 42 Податкового кодексу, у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Відтак, в силу положень статей 42, 86 Податкового кодексу, враховуючи надіслання контролюючим органом акта камеральної перевірки від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 за зареєстрованим місцем проживання відповідача рекомендованим поштовим відправленням №089, яке не було вручено адресату з причин невручення «за терміном зберігання», контролюючим органом належним чином виконано обов`язок щодо надіслання позивачу акта перевірки і такий акт вважається врученим позивачу.

Таким чином, наявність у позивача на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів податкового боргу по єдиному податку підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, а саме інтегрованими картками платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 , що зафіксовано відповідним актом перевірки.

Рішення про анулювання позивачу реєстрації платника єдиного податку прийнято на підставі акта перевірки під час якої встановлено факт наявності у позивача податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів. При цьому, як убачається зі змісту спірного рішення, реєстрацію платника єдиного податку анульовано позивачу з 01.10.2019, тобто з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому виявлено порушення.

Відтак, за наведених обставин, суд дійшов висновку про правомірність прийняття Головним управлінням ДПС у Київській області рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 від 20.09.2019.

Щодо аргументів позивача про внесення змін до Податкового кодексу, якими збільшено розмір мінімальної суми податкового боргу до 1020,00 грн., як умови для анулювання реєстрації платника єдиного податку, а також про відсутність факту попереднього вручення контролюючим органом позивачу податкової вимоги, що, на думку позивача, є підставами для скасування спірного рішення, то суд зазначає, що на момент прийняття спірного рішення Податковим кодексом не встановлювалось мінімального розміру суми податкового боргу за наявності якого платник єдиного податку зобов`язаний перейти на загальну систему оподаткування, оскільки такі зміни до Податкового кодексу набули чинності з 23.05.2020. Крім того, порядок анулювання реєстрації платника єдиного податку не передбачає обов`язку контролюючого органу попередньо надсилати такому платнику єдиного податку податкової вимоги як обов`язкової передумови для прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку.

Тому, приймаючи рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 20.09.2019 №192/10-36-50/ НОМЕР_1 , відповідач діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені чинним на той час податковим законодавством, відповідно, наведені позивачем аргументи не спростовують правомірності прийняття відповідачем спірного рішення.

Отже, враховуючи положення проаналізованого судом законодавства, наявні у матеріалах справи докази та аргументи, наведені учасниками справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для задоволення позову.

Щодо строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, то суд вважає, що позивачем дотримано строк звернення до суду, оскільки на спірні правовідносини поширюється строк звернення до суду в 1095 днів, встановлений статтею 102 Податкового кодексу. Водночас, за приписами пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Оскільки, в задоволенні позову відмовлено і відповідачем не надано доказів понесення судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати присудженню не підлягають.

Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного ополчення, 5а).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення 29 жовтня 2020 року.