Справа № 640/11194/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2020 року м. Київ № 640/11194/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомДержавного підприємства "ПРОЗОРРО"
до третя особа, Рахункової палати України яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Міністерство економічного розвитку і торгівлі України
провизнання протиправним та скасування рішення
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Державне підприємство «ПРОЗОРРО» (далі - позивач та/або ДП «ПРОЗОРРО») з позовом до Рахункової палати України (далі - відповідач), за участю у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (далі - третя особа) та, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 06.08.2019 року, просить суд визнати протиправним та скасувати Рішення Рахункової палати України про розгляд Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету від 29.11.2018 року №30-4.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що висновки та рекомендації, викладені в Рішенні Рахункової палати України від 29.11.2018 року № 30-4 до Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО» не відповідають дійсності та підлягають скасуванню, як такі, що викладені безпідставно, неправомірно та спотворюють дійсність.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній просить суд відмовити в задоволенні позову та вказує, що позивачем у позовній заяві не наведеного обгрунтування на спростування висновків Рахункової палати України із наданням належних та достатніх доказів на підтвердження останнього. Також, представник відповідач вказує, що член Рахункової палати України має право або врахувати або не врахувати зауваження щодо змісту проекту звіту, а також акцентує увагу на тому, що рішення фактично не є за своєю суттю рішенням суб`єкта владних повноважень та не порушує права, свободи або законні інтереси позивача. Представник Рахункової палати України звернув увагу суду, що відповідач у власних рішеннях викладає винятково власну оцінку щодо предмету контролю (аудиту), яка може бути врахована, а може бути і не врахована при реалізації об`єктами контролю їх повноважень та здійсненні ним відповідних заходів, що, в свою чергу, свідчить про рекомендаційний характер рішення, яке є предметом оскарження в даній адміністративній справі.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де вказує, що оскаржуване рішення Рахункової палати України безпосередньо породжує правові наслідки для ДП «ПРОЗОРРО», оскільки, серед іншого, на підставі останнього детективами Національного антикорупційного бюро України та Державного бюро розслідувань були розпочаті кримінальні провадження.

Надалі, представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, де стверджує про відсутність належних та достатніх доказів на підтвердження відкриття кримінальних проваджень на підставі рішення Рахункової палати України. Також, Рахунковою палатою України вказано, що рішення прийнято із дотриманням процедури, встановленої Законом України «Про Рахункову палату», що підтверджується протоколом засідання від 29.11.2018 року.

Представником третьої особи подано письмові пояснення по суті позовних вимог , у яких вказує, що позовні вимоги ДП «ПРОЗОРРО» є обґрунтованими та просить суд задовольнити адміністративний позов.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Рахунковою палатою України надано доручення від 03.09.2018 року №04-514 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), доручення від 12.10.2018 року №04-629 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), доручення від 24.10.2018 року №04-660 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) щодо проведення аудиту ефективності використання та розпорядження майном Державним підприємством «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету, у Державному підприємстві «ПРОЗОРРО» від 12.10.2018 року №04-629.

За наслідком здійснення аудиту ефективності використання та розпорядження майном Державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету Рахунковою палатою України складено акт від 31.10.2018 року №04-10/23 (далі - акт аудиту).

Листом від 31.10.2018 року №04-2617 Рахункова палата України повідомила Державне підприємство «ПРОЗОРРО» щодо підписання акту (вх. №206-2289 від 02.11.2019 року).

29.11.2018 року Рахунковою палатою України прийнято Рішення про розгляд Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету №30-4, (далі - оскаржуване та/або спірне рішення) у пункту 7.2 ДП «ПРОЗОРРО», яким вирішено:

1) розробити план заходів з усунення виявлених порушень та недоліків і поінформувати Рахункову палату;

2) забезпечити використання ІТС «Prozorro» відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі»;

3) забезпечити відшкодування зайво отриманих у 2016, 2017 роках та І півріччі 2018 року генеральним директором ДП «ПРОЗОРРО» ОСОБА_1 сум квартальних премій та винагороди за ефективне управління майном внаслідок завищення окладу, а також здійснити перерахунок заробітної плати з урахуванням фактично відпрацьованого часу та окладу, встановленого відповідно до вимог чинного законодавства;

4) переглянути Стратегічний план розвитку ДП «ПРОЗОРРО» до 2020 року, вилучити з нього напрями діяльності, пов`язані з друкуванням продукції, а також актуалізувати показники Підприємства з урахуванням непровадження такої діяльності;

5) забезпечити розробку та подання на затвердження Мінекономрозвитку інвестиційних планів ДП «ПРОЗОРО» на середньострокову перспективу (3-5 років) з метою виконання вимог Закону України «Про управління об`єктами державної власності»;

6) розглянути питання щодо визначення осіб, відповідальних за здійснення фінансового контролю за використанням і збереженням фінансових ресурсів Підприємства;

7) документально закріпити функції адміністрування та контролю за адмініструванням у посадових інструкціях відповідних фахівців;

8) вжити заходів щодо виконання у повному обсязі рекомендацій Рахункової палати, наданих за результатами аналізу стану публічних закупівель.

Пунктом 8 Рішення про розгляд Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету №30-4 від 29.11.2018 року вирішено направити матеріали щодо фактів виявлених порушень до Генеральної прокуратури України та Національного антикорупційного бюро України за підслідністю.

Листом від 04.01.2019 року №04-38 Рахунковою палатою України повідомлено Державне підприємство «ПРОЗОРРО» щодо результатів аудиту (вх. 206-89 від 10.01.2019 року).

Листом від 22.01.2019 року №206/248/10 ДП «ПРОЗОРРО» повідомлено Рахункову палату України щодо запланованих та вжитих заходів за результатами розгляду Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО».

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Організацію, повноваження та порядок діяльності Рахункової палати визначає закон України «Про Рахункову палату» від 02.07.2015 року № 576-VIII (далі - Закон № 576-VIII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 576-VIII Рахункова палата від імені Верховної Ради України здійснює контроль за надходженням коштів до Державного бюджету України та їх використанням.

Згідно із частиною 3 статті 1 Закону № 576-VIII Рахункова палата є державним колегіальним органом.

Положеннями частини 1, 2 статті 3 Закону № 576-VIII передбачено, що діяльність Рахункової палати ґрунтується на принципах законності, незалежності, об`єктивності, безсторонності, гласності та неупередженості.

Рахункова палата є організаційно, функціонально та фінансово незалежною, самостійно планує свою діяльність.

Рахункова палата під час здійснення своїх повноважень є незалежною від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Незаконне втручання у здійснення Рахунковою палатою наданих законом повноважень забороняється і тягне за собою відповідальність, встановлену законом (ч. 4 ст. 3 Закону № 576-VIII).

Рахункова палата застосовує у своїй діяльності основні принципи діяльності Міжнародної організації вищих органів фінансового контролю (INTOSAI), Європейської організації вищих органів фінансового контролю (EUROSAI) та Міжнародні стандарти вищих органів фінансового контролю (ІSSAІ) в частині, що не суперечить Конституції та законам України (ч. 7 ст. 4 Закону № 576-VIII).

Статтею 4 Закону № 576-VIII врегульовано заходи державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Так, повноваження, покладені на Рахункову палату Конституцією України, здійснюються через провадження заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Державний зовнішній фінансовий контроль (аудит) забезпечується Рахунковою палатою шляхом здійснення фінансового аудиту, аудиту ефективності, експертизи, аналізу та інших контрольних заходів.

Фінансовий аудит полягає у перевірці, аналізі та оцінці правильності ведення, повноти обліку і достовірності звітності щодо надходжень і витрат бюджету, встановлення фактичного стану справ щодо цільового використання бюджетних коштів, дотримання законодавства при здійсненні операцій з бюджетними коштами.

Аудит ефективності передбачає встановлення фактичного стану справ та надання оцінки щодо своєчасності і повноти бюджетних надходжень, продуктивності, результативності, економності використання бюджетних коштів їх розпорядниками та одержувачами, законності, своєчасності і повноти прийняття управлінських рішень учасниками бюджетного процесу, стану внутрішнього контролю розпорядників бюджетних коштів.

Оцінка продуктивності використання бюджетних коштів передбачає встановлення співвідношення між результатами діяльності розпорядника та одержувача бюджетних коштів і використаними для досягнення таких результатів коштами бюджету.

Оцінка результативності використання бюджетних коштів передбачає встановлення ступеня відповідності фактичних результатів діяльності розпорядника та одержувача бюджетних коштів запланованим результатам.

Оцінка економності використання бюджетних коштів передбачає встановлення стану досягнення розпорядником та одержувачем таких коштів запланованих результатів за рахунок використання мінімального обсягу бюджетних коштів або досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Згідно пункту 1, 8, 11 частини 1 статті 7 Закону № 576-VIII Рахункова палата здійснює фінансовий аудит та аудит ефективності щодо: надходжень до державного бюджету податків, зборів, обов`язкових платежів та інших доходів, включаючи адміністрування контролюючими органами таких надходжень; проведення витрат державного бюджету, включаючи використання бюджетних коштів на забезпечення діяльності Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України, Конституційного Суду України, Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Вищої ради правосуддя, Генеральної прокуратури України та інших органів, безпосередньо визначених Конституцією України; використання коштів державного бюджету, наданих місцевим бюджетам та фондам загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування; здійснення таємних видатків державного бюджету; управління об`єктами державної власності, що мають фінансові наслідки для державного бюджету, включаючи забезпечення відрахування (сплати) до державного бюджету коштів, отриманих державою як власником таких об`єктів, та використання коштів державного бюджету, спрямованих на відповідні об`єкти; надання кредитів з державного бюджету та повернення таких коштів до державного бюджету; операцій щодо державних внутрішніх та зовнішніх запозичень, державних гарантій, обслуговування і погашення державного та гарантованого державою боргу; використання кредитів (позик), залучених державою до спеціального фонду державного бюджету від іноземних держав, банків і міжнародних фінансових організацій, виконання міжнародних договорів України, що призводить до фінансових наслідків для державного бюджету, у межах, які стосуються таких наслідків; здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету; виконання державних цільових програм, інвестиційних проектів, державного замовлення, надання державної допомоги суб`єктам господарювання за рахунок коштів державного бюджету; управління коштами державного бюджету центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів; стану внутрішнього контролю розпорядників коштів державного бюджету; інших операцій, пов`язаних із надходженням коштів до державного бюджету та їх використанням; виконання кошторису доходів та витрат Національного банку України; направляє за результатами заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) обов`язкові для розгляду рішення Рахункової палати; у разі виявлення ознак кримінального або адміністративного правопорушення інформує про них відповідні правоохоронні органи;

Відповідно до частини 2 статті 7 Закону № 576-VIII об`єктами контролю Рахункової палати при виконанні повноважень, визначених частиною першою цієї статті, є державні органи, органи місцевого самоврядування, інші бюджетні установи, у тому числі закордонні дипломатичні установи України, суб`єкти господарювання, громадські чи інші організації, фонди загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування, Національний банк України та інші фінансові установи.

Особливості здійснення державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) за надходженням коштів до державного бюджету, за управлінням об`єктами державної власності, що мають фінансові наслідки для державного бюджету встановленні статтею 10 Закону № 576-VIII.

Рахункова палата здійснює аудит ефективності та фінансовий аудит щодо законності, повноти нарахування, своєчасності сплати і зарахування на єдиний казначейський рахунок податків, зборів, обов`язкових платежів, інших доходів державного бюджету, щодо правомірності бюджетного відшкодування податку на додану вартість, надає оцінку ефективності адміністрування контролюючими органами надходжень до державного бюджету та заходів, що вживаються органами стягнення до боржників державного бюджету.

Зазначені заходи державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) здійснюються Рахунковою палатою щодо діяльності центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, інших органів, що контролюють справляння надходжень до державного бюджету.

Рахункова палата надає оцінку впливу наданих пільг із сплати податків, зборів, обов`язкових платежів, інших платежів до державного бюджету на ефективність виконання державного бюджету, у тому числі оцінює фінансові наслідки для державного бюджету.

Рахункова палата здійснює контроль за надходженням до державного бюджету коштів, отриманих державою як власником об`єктів державної власності, а також аудит ефективності використання і розпорядження об`єктами державної власності, належними державі матеріальними та іншими активами, що мають фінансові наслідки для державного бюджету.

Фонд державного майна України, інші державні органи, органи місцевого самоврядування та їх посадові особи надають Рахунковій палаті за її запитами необхідну інформацію щодо об`єктів державної власності, що перебувають у їх управлінні (включаючи об`єкти, що знаходяться у користуванні інших осіб).

У відповідності до частини 1 статті 25 Закону № 576-VIII основною організаційною формою діяльності Рахункової палати є засідання Рахункової палати, що проводяться у формі відкритих слухань, на яких мають право бути присутніми народні депутати України, представники державних органів, громадськості. Якщо оприлюднення інформації, що розглядатиметься на засіданні, може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину, з дотриманням вимог, передбачених частиною другою статті 6 Закону України "Про доступ до публічної інформації", можуть проводитися закриті засідання Рахункової палати.

В контексті положень частини 2 статті 25 Закону № 576-VIII Рахункова палата на своїх засіданнях розглядає та вирішує питання: 1) загальної концепції роботи та розвитку Рахункової палати; 2) затвердження структури апарату Рахункової палати; 3) затвердження штатного розпису апарату Рахункової палати; 4) затвердження кошторису Рахункової палати; 5) затвердження методик та методологій здійснення державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) Рахунковою палатою; 6) затвердження Регламенту Рахункової палати; 7) визначення напрямів діяльності Рахункової палати, закріплення цих напрямів за членами Рахункової палати; 8) затвердження планів роботи Рахункової палати; 9) затвердження звітів, прийняття рішень за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту); 10) затвердження щорічного звіту Рахункової палати; 11) організації зв`язків з громадськістю та засобами масової інформації; 12) розвитку міжнародних відносин у межах компетенції Рахункової палати; 13) внесення на розгляд Верховної Ради України подання про дострокове припинення повноважень Голови, іншого члена Рахункової плати; 14) інші питання, пов`язані з виконанням повноважень Рахункової палати.

Згідно із статтею 26 Закону № 576-VIII рішення Рахункової палати приймаються на засіданні Рахункової палати.

Рішення Рахункової палати приймаються відкритим голосуванням більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів Рахункової палати і підписуються Головою Рахункової палати або особою, яка головувала на засіданні Рахункової палати.

Член Рахункової палати, присутній на засіданні Рахункової палати, який не погоджується з прийнятим рішенням, має право викласти окрему думку, що в письмовій формі додається до протоколу засідання Рахункової палати, та має право інформувати про це Верховну Раду України та її органи, а також інші державні органи, органи місцевого самоврядування, яких стосується таке рішення.

У відповідності до частини 1 статті 28 Закону № 576-VIII процедура організації роботи Рахункової палати, територіальних та інших структурних підрозділів її апарату, питання взаємовідносин між структурними підрозділами, членами Рахункової палати та посадовими особами апарату Рахункової палати, інші питання внутрішньої організації діяльності визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.

Регламент Рахункової палати та зміни до нього затверджуються на засіданні Рахункової палати не менш як двома третинами голосів від складу Рахункової палати, визначеного частиною першою статті 17 цього Закону, та оприлюднюються на офіційному веб-сайті Рахункової палати (ч. 2 ст. 28 Закону № 576-VIII).

Рішенням Рахункової палати від 28.08.2018 року №22-7 затверджено Регламент Рахункової палати (http://old.ac-rada.gov.ua/control/main/uk/publish/article/16757369).

З урахуванням наведеного, доводи позивача про відсутність затвердженого Регламенту Рахункової палати у вільному доступі, що ставить під сумнів порядок прийняття оскаржуваного рішення в частині є безпідставними.

В той же час, судом встановлено, що рішення Рахункової палати України від 29.11.2018 року № 30-4 до Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету прийнято під час засідання Рахункової палати, що підтверджується витягом з протоколу від 29.11.2018 року, а тому твердження ДП «ПРОЗОРРО» щодо наявності процедурних порушень прийняття останнього не знайшли свого підтвердження в ході розгляду даної адміністративної справи. Інших доводів позивачем в цій частині не наведено.

Разом з цим, надаючи оцінку іншим доводам ДП «ПРОЗОРРО», які покладені в основу позовної заяви суд звертає увагу на наступне.

Згідно із частиною 1 статті 34 Закону № 576-VIII за результатами здійснення аудиту ефективності, фінансового аудиту складається акт, у якому зазначаються: фактичний стан справ щодо предмета аудиту, а в разі виявлення фактів порушень законодавства або недоліків ці факти зазначаються з наведенням інформації про акти законодавства, що порушені, а також розмір заподіяних збитків, факти неефективного використання коштів державного бюджету. В акті наводиться перелік документів, інших матеріалів, які перевірялися, аналізувалися, оцінювалися під час здійснення аудиту ефективності, фінансового аудиту.

Керівник контрольної групи несе персональну відповідальність за об`єктивність та обґрунтованість викладених у акті фактів (ч. 2 ст. 34 Закону № 576-VIII).

Положеннями частини 4 статті 34 Закону № 576-VIII встановлено, що за наявності зауважень щодо змісту акта керівник об`єкта контролю (а в разі його відсутності - посадова особа об`єкта контролю, яка його заміщує) підписує такий акт із застереженнями та подає (надсилає) у строк, визначений Регламентом Рахункової палати, але не пізніше п`яти робочих днів, члену Рахункової палати, відповідальному за здійснення аудиту ефективності, фінансового аудиту, аргументовані письмові зауваження стосовно положень акта, з якими не погоджується. Такі зауваження додаються до акта і є його невід`ємною частиною, а також розглядаються членом Рахункової палати під час складання звіту за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Судом встановлено, що ДП «ПРОЗОРРО» листом від 22.11.2018 року №206/3510/10 подано письмові заперечення до проекту Звіту.

Разом з цим, судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що заперечення до проекту Звіту не були враховані при прийняття спірного рішення. Суд звертає увагу, що положеннями Закону № 576-VIII не встановлено обов`язковості врахування таких заперечень, тобто член Рахункової палати наділений правом врахувати або не врахувати ці зауваження при остаточному опрацюванні проекту Звіту та відповідно до статті 23 Закону № 576-VIII несе персональну відповідальність за результати своєї роботи.

Між тим, згідно статті 35 Закону № 576-VIII за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) складається звіт, складовими частинами якого є акт (у разі наявності), висновки та рекомендації (пропозиції).

У звіті щодо фінансового аудиту та аудиту ефективності обов`язково наводяться висновки за критеріями, встановленими відповідно частинами третьою та четвертою статті 4 цього Закону.

Звіт підписує та представляє на засіданні Рахункової палати член Рахункової палати, відповідальний за здійснення відповідного заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Не пізніш як за сім робочих днів до розгляду на засіданні Рахункової палати проект звіту обговорюється відповідним членом Рахункової палати та уповноваженою посадовою особою об`єкта контролю. У п`ятиденний строк об`єкт контролю може надати письмові зауваження щодо змісту проекту звіту відповідному члену Рахункової палати, який їх розглядає та складає довідку про результати розгляду зауважень. Такі зауваження і довідка додаються до звіту і є його невід`ємними частинами.

Після затвердження на засіданні Рахункової палати звіт надсилається об`єкту контролю.

Вимоги щодо змісту звіту, порядок його складання, обговорення та розгляду визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.

Згідно із статтею 36 Закону № 576-VIII за результатами обговорення на засіданні Рахункової палати звіту, складеного за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), Рахункова палата приймає рішення, яке надсилає разом із відповідним звітом об`єкту контролю.

Вимоги до складання та оформлення рішень Рахункової палати, прийнятих за результатами обговорення звітів, визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.

Рішення, прийняте за результатами обговорення звіту, підлягає розгляду об`єктом контролю.

Об`єкт контролю у місячний строк інформує Рахункову палату про результати розгляду рішення Рахункової палати, заплановані та вжиті у зв`язку з цим заходи.

Якщо об`єкт контролю не поінформував Рахункову палату про результати розгляду її рішення або якщо Рахункова палата визнала неналежними заходи, заплановані та вжиті об`єктом контролю у зв`язку з її рішенням, Рахункова палата інформує про це відповідні органи влади, а також громадськість через засоби масової інформації.

Рішення Рахункової палати та результати їх розгляду об`єктом контролю оприлюднюються на офіційному веб-сайті Рахункової палати, крім інформації з обмеженим доступом.

Як зазначалось вище, 29.11.2018 року Рахунковою палатою України прийнято Рішення про розгляд Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету №30-4.

Листом від 22.01.2019 року №206/248/10 повідомлено Рахункову палату України щодо запланованих та вжитих заходів за результатами розгляду Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО».

В той же час, Державне підприємство «ПРОЗОРРО» фактично не погоджується із висновками Звіту про результати розгляду аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО».

В свою чергу, аналіз положень статті 36 Закону № 576-VIII дає суду підстави дійти до висновку, що саме об`єкти контролю (в даному випадку позивач) за результатами розгляду рішень Рахункової палати можуть приймати рішення на виконання рекомендацій (пропозицій) Рахункової палати у межах своєї компетенції. У свою чергу, Рахункова палата у власних рішеннях викладає винятково власну оцінку щодо предмета контролю (аудиту), яка може бути врахована, а може бути не врахована при реалізації об`єктами контролю їх повноважень та здійсненні ними відповідних заходів. На підставі проведеного в межах аудиту у Державному підприємстві «ПРОЗОРРО», Рахунковою палатою надано йому рекомендації (пропозиції), які викладені у рішенні.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що сам по собі факт прийняття оскаржуваного рішення не може вважатися таким, що порушує права та інтереси позивача.

Суд акцентує увагу на тому, що якщо позивач вважає, що у рішенні міститься інформація, що не відповідає дійсності, він може звернутися за захистом своїх прав в порядку статті 277 Цивільного кодексу України з позовом про спростування недостовірної інформації, яка завдає шкоди діловій репутації позивача, у відповідний суд.

Варто відмітити, що висновки та тези викладені Рахунковою палатою України у спірному рішенні є виключно власними міркуванням щодо предмету перевірки, які можуть знайти або не знайти реалізацію у відповідних рішеннях компетентних органів державної влади.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що Рішення Рахункової палати України від 29.11.2018 року № 30-4 до Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету прийнято в порядок, спосіб та в межах наданих йому повноважень. Тобто, таке рішення відповідає критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України.

Водночас, суд при вирішенні спору враховує посилання ДП «ПРОЗОРРО» про наявність досудових розслідувань Національним антикорупційним бюро України, у тому числі на підставі рішення, яке є предметом оскарження в межах даної адміністративної справи, проте звертає увагу, що висновки Рахункової палати України є міркуваннями щодо об`єкту контролю (ДП «ПРОЗОРРО»). В даному випадку, оцінка таких міркувань Рахункової палати України проводиться в межах досудового розслідування Національним антикорупційним бюро України.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відповідність спірного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, що, в свою чергу, зумовлює відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов не підлягає до задоволення, відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір та витрат понесених на правничу допомогу.

Керуючись статтями 2, 72, 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Державного підприємства «ПРОЗОРРО» (01601, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, б. 22, ) до Рахункової палати України (01601, м. Київ, вул. М. Коцюбинського, б. 7, ) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (01008, м. Київ, вул. М. Грушевського, б. 12/2, ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева