Справа № 712/13867/16-а
Суддя: Романенко В. А.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/1/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді Романенко В.А.

за участю секретаря Назаренко М.О.

розглянувши в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил, посилаючись на те, що постановою заступника начальника митниці - начальника відділу боротьби з митними правопорушеннями Черкаської митниці ДФС від 30 листопада 2016 року у адміністративній справі № 96/90200/16 його визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено стягнення у вигляді штрафу, розміром 696983 грн. 58 коп.

Вважає, що зазначена постанова винесена за відсутності в його діях складу правопорушення та з порушенням його прав як особи, що притягується до відповідальності, виходячи з наступного.

Відповідно до суті правопорушення, сформульованого в оскаржуваній постанові, в ході здійснення декларування товарів за 12 митними деклараціями:

від 21.10.2013 № 902050000/2013/011330 (товар 2) - далі МД №11330;

від 20.11.2013 № 902050000/2013/012474 (товар 2) - далі МД №12474;

від 05.12.2013 № 902050000/2013/013088 (товар 1) - далі МД №13088;

від 25.12.2013 № 902050000/2013/013759 (товар 1) - далі МД №13759;

від 19.05.2014 № 902050000/2014/004117 (товар 5) - далі МД №4117;

від 16.06.2014 № 902050000/2014/005270 (товар 1) - далі МД № 5270;

від 25.09.2014 № 902050000/2014/009176 (товар 1) - далі МД № 9176;

від 13.10.2014 № 902050000/2014/009784 (товар 2) - далі МД № 9784;

від 30.10.2014 № 902050000/2014/010455 (товар 2) - далі МД №10455;

від 17.11.2014 № 902050000/2014/011040 (товар 1)- далі МД №11040;

від 19.01.2015 № 902050000/2015/000196 (товар 1)- далі МД №196;

від 25.03.2015 № 902050000/2015/001840 (товар 1)- далі МД №1840

в порушення вимог Закону України від 05.04.2001 № 2371-ІІІ «Про Митний тариф України» у редакції Закону України від 21.12.2010 № 2829-VІ «Про внесення змін до Закону України «Про Митний тариф України» (в частині застосування Основних правил інтерпретації 1 та 6, та ставок ввізного мита за відповідними товарними підкатегоріями), вимог положень пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755- VІ (в частині визначення бази оподаткування податком на додану вартість товарів, що ввозяться на митну територію України) Черкаській митниці Міндоходів (Черкаській митниці ДФС) було заявлено неправдиві відомості щодо сфери використання та коду товару «оксид цинку Zn - 72 %» згідно УКТ ЗЕД та надано неповні відомості необхідні для його визначення, що призвело до заниження та несплати ПП «Хімтранс» до Державного бюджету України ввізного мита та податку на додану вартість на загальну суму 232 327,86 грн. (ввізне мито - 193 606,56 грн., податок на додану вартість - 38 721,30 грн.).

Дане твердження відповідача не відповідає обставинам справи та суперечить вимогам чинного законодавства.

Однією з обов`язкових ознак порушення митних правил як адміністративного правопорушення є протиправність дій.

За вказаними митними деклараціями (МД) у період з 21.10.2013 по 25.03.2015 Черкаською митницею ДФС було проведено митне оформлення ввезення товару «оксид цинку» відповідно режиму імпорту, який було ввезено на адресу очолюваного ним приватного підприємства «Хімтранс» (далі - ПП Хімтранс) на підставі зовнішньоекономічних угод, укладених з підприємствами Республіки Польща. Договорами передбачалась поставка товарів різних найменувань без визначення країни походження та сфери застосування.

За умовами договорів, поставки здійснювались з наданням сертифікатів якості, сертифікатів походження, експортних декларацій країни відправлення. Копії вказаних документів у встановленому порядку подавались для проведення митного оформлення.

При здійсненні декларування даного товару підприємством було у повному обсязі виконано обов`язки декларанта, визначені ст. 266 МК України.

За цими МД товар «Оксид цинку» у графах 31 «опис товару» було задекларовано як: «Оксид цинку, в паперових мішках по 25 кг. хімічна формула ZNO, номер CAS:1314-13-2, являє собою кремово-білий порошок з вмістом цинку 72%» У описі зазначався виробник: ARKOP SP.ZO.O., S.A., країна виробництва - Республіка Польща, сфера застосування: використовується у хімічній промисловості при виробництві скла та кераміки. Також зазначено № партії, дату виготовлення, термін придатності.

Код товару у графах 33 МД було задекларовано за Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) 2817 00 00 00 - оксид цинку, пероксид цинку (ставка ввізного мита - 0%).

Декларування даних про товар, у т.ч. і даних граф 31 «опис товару» та даних граф 33 «код товару» здійснювалось у повній відповідності до даних документів, наданих відправником товару, та оформлених митними та іншими уповноваженими органами Республіки Польща із зазначенням відповідних даних: міжнародної ТТН (CMR), сертифікатів походження, сертифікатів якості, експортних декларацій РП, дані про як зазначені у графах 44 МД.

Митне оформлення даних товарів було здійснено Черкаською митницею ДФС після проведення у встановленому порядку всіх видів митного контролю, у т.ч. проведення митного огляду та коригування митної вартості товарів. Митні платежі були сплачені підприємством у повному обсязі за вказаним МД, у т.ч. з урахуванням визначення митницею митної вартості товарів.

Факт виконання у повному обсязі даних обов`язків засвідчує проведення митного оформлення за вказаними МД та випуск товарів відповідно до заявленого режиму.

Щодо документів, наданих при здійсненні митного оформлення, органами ДФС не заявлено жодних зауважень, вони не визнані недійсними або підробленими, також не встановлено, що заявлені дані щодо товару у МД є недостовірними або неповними.

Відсутність протиправності у його діях підтверджується також тим, що відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Особою, що здійснювала декларування, код імпортованого товару визначено за УКТЗЕД: - «оксид цинку; пероксид цинку», тоді як ГУ ДФС у Черкаській області за результатами невиїзної документальної перевірки (акт перевірки № 26/23-00-14-0606/32583899) визначено код імпортованого позивачем товару за УКТЗЕД: 2309 90 99 90 - «Продукти, що використовуються для годівлі тварин: - інші: - інші, включаючи попередні суміші (премікси): - інші: - інші: - інші: - інші» та 2309 90 96 90 - «Продукти, що використовуються для годівлі тварин: - інші: - інші, включаючи попередні суміші (премікси): - інші: - інші: - інші: - інші».

Згідно з приміткою до групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» УКТЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Ввезений товар «оксид цинку» вироблений шляхом випалювання оцинкованого брухту, пилу та шламів металокомбінатів та електропідприємств, та не може бути продуктом, одержаним з рослинної або тваринної сировини, тому не може відноситись до групи 23.

Наявні у даному товарі домішки є залишками відповідних елементів у висхідній продукції : брухті, не внесені/залишені спеціально та не впливають на основні властивості товару та сферу його застосування, що підтверджується офіційною інформацією виробника, наданого митним органам України.

Враховуючи те, що ПП «Хімтранс» ввозився на митну територію України саме оксид цинку, що підтверджено матеріалами справи, під час декларування даного товару обґрунтовано вказано про належність вказаного товару до товарної позиції УКТЗЕД: - «оксид цинку; пероксид цинку», а підстави для класифікації ввезеного позивачем товару за кодами УКТЗЕД 2309 90 99 90 та 2309 90 96 90 - відсутні. Отже дії позивача не є протиправними.

Даний товар завжди поставлявся за цим кодом в Україну. Особою, що здійснювала декларування ввезеного ПП «Хімтранс» товару у митних деклараціях було вказано код УКТ ЗЕД «Оксид цинку; пероксид цинку» на підставі відомостей, що містились у товаросупровідних та комерційних документах, наданих відправником а також відомостей про код товару, вказаних у експортних митних деклараціях Європейського співтовариства. При цьому автентичність зазначених документів не спростована ані під час документальної перевірки ані під час провадження в адміністративній справі.

Декларантом подані всі необхідні відомості про товар та мету його імпорту. Відповідачем не встановлено факту подання ПП «Хімтранс» неправдивих відомостей чи документів про характеристики товару, необхідних для визначення коду товару під час митного оформлення. Відповідач не надавав запит на надання додаткових документів, а позивач не відмовляв у наданні додаткової інформації про товар, що перебуває під митним оформленням.

Відповідно до листа Державної митної служби України «Про питання правової оцінки фактів невірної класифікації товару під час його декларування» № 11/1-10.20/2838- ЕП від 31 березня 2009 року у разі, коли після неодноразових митних оформлень товару із встановленим певним кодом за УКТЗЕД, під час чергового митного оформлення того ж самого товару, виноситься рішення про визначення іншого коду, питання про наявність вини в діях декларанта може розглядатись тільки в залежності від висновків службового розслідування щодо вини посадових осіб митного органу у невірній класифікації товару, допущеній у попередніх або новій ситуаціях.

Службове розслідування щодо вини посадових осіб митного органу у невірній класифікації товару, допущеній під час попередніх митних оформлені - не проводилось.

Також листом від 31 березня 2009 року № 1/1-10.20/283 8/ЕП надано роз`яснення про питання правової оцінки фактів невірної класифікація: товару під час його декларування та зауважила, що митницями часто не враховується, що сам по собі факт зазначення у МД невірного коду товару за УКТЗЕД і корегування розміру нарахованих митних платежів не може бути підставою для складання протоколу про порушення митних правил. Висновок про виявлення факту порушення митних правил є підставою для порушення справи про порушення митних правил, повинен робитись виключно за умови достатності даних, що вказують на наявність складу правопорушення елементом якого є вина суб`єкта.

У оскаржуваній постанові відповідач зазначає, що «товар «оксид цинку» ПП «Хімтранс» реалізовувало на території України протягом 2013-2016 років у якості кормової добавки...» При цьому жодних доказів даній обставині відповідачем не наведено.

Вказаний висновок повністю суперечить дійсним обставинам: за період 01.10.2013 по 31.03.2015 підприємством було придбано 109,625 тн. «оксиду цинку», у т.ч. 99,0 тн. виробництва компанії «ARKOP», та реалізовано 108,625 тн. «оксиду цинку» 22 отримувачам, що підтверджується відповідною бухгалтерською довідкою підприємства.

З цих 22 підприємств тільки 12 було надіслано запити органами ДФС у Черкаській, ними підтверджено використання товарів з різною метою.

Відповідно до копій податкових та бухгалтерських документів, отриманих на запити органів ДФС, предметом поставки товару від ПП «Хімтранс» був товар «оксид цинку». Спосіб та порядок використання товару не обумовлювався. Вказане підтверджено, зокрема, даними додатку 2 до акту перевірки.

Так, ТОВ «Компанія Метал Інвест» «оксид цинку» використано у власному виробництві з виготовлення металовиробів та їх оцинкуванні.

Отже відповідач в оскаржуваній постанові не вказав доказів протиправності дій позивача, доказів вини позивача у формі умислу, того що дії позивача були спрямовані саме на заявлення в митній декларації неправдивих відомостей для досягнення мети неправомірного зменшення митних платежів, які підпадають під ознаки порушень, передбачених ст.485 МК України. Відсутність мети неправомірного зменшення митних платежів виключає склад адміністративного порушення.

Під час провадження та розгляду справи відповідачем було порушено його права як особи, що притягується до відповідальності, визначені ст. 268 КУпАП та ст.498 МК України.

Оскаржуваною постановою він притягнутий до відповідальності як посадова особа підприємства. Відповідно до змісту оскаржуваної постанови протокол у адміністративній справі відносно нього було складено 27 жовтня 2016 року. При цьому його не було повідомлено ані про складання протоколу ані про розгляд справи.

Про наявність щодо нього адміністративного провадження та притягнення його до адміністративної відповідальності він дізнався 06 грудня 2016 року після виходу на роботу по завершенню лікування, яке проходив КП «Черкаська обласна лікарня» і поверненню з чергової відпустки, під час якої перебував за межами території України.

Про вказані обставини відповідач офіційно був повідомлений підприємством, але залишив вказані обставини без уваги.

Отже, недотримання відповідачем вимог ст. 526 МК України призвело до порушення його процесуальних прав, визначених ст. 268 КУпАП та ст.498 МК України.

Просить визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника митниці - начальника відділу боротьби з митними правопорушеннями Черкаської митниці ДФС від 30 листопада 2016 року у адміністративній справі № 96/90200/16, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 грудня 2016 року відкрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил та призначено до судового засідання.

12 січня 2017 року Черкаською митницею ДФС на адресу суду надіслано заперечення на адміністративний позов ОСОБА_1 , в якому зазначають, що митниця вважає, що постанова у справі про ПМП № 96/90200/16 є законною обґрунтованою, постановленою на підставі повного дослідження всіх доказів у справі, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, уповноваженою посадовою особою митниці, наявність у діях позивача ознак ПМП підтверджена матеріалами справи, у зв`язку з чим відсутні підстави для її скасування. У задоволенні позову просять відмовити повністю.

02 лютого 2017 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил - зупинено до набрання законної сили рішення Вищим адміністративним судом України за касаційною скаргою приватного підприємства «Хімтранс» на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2016 року у справі за позовом приватного підприємства «Хімтранс» до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 жовтня 2020 року поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил та вирішено здійснювати подальший розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

З урахуванням ч. 1 ст. 286 КАС України відповідач у п`ятиденний строк з дня отримання ухвали має право подати відзив на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, а в разі наявності заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - заяву разом із запереченнями - в той же строк.

06.10.2020 року Соснівським районним судом м. Черкаси на адресу відповідача - Черкаської митниці ДФС України направлено копію вказаної ухвали, яка отримана уповноваженою особою Чеберяк 08.10.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У визначений в ухвалі Соснівського районного суду м. Черкаси від 06.10.2020 року строк, відповідач своїм правом, передбаченим ст. 162 КАС України, не скористався, відзиву на адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до суду не надав, при цьому про причини неподання відзиву суду не повідомив.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Вивчивши доводи позовної заяви, додані до неї документи та докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 8 Конституції задекларовано, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ст. 523 Митного кодексу України, від імені митниць справи про порушення митних правил розглядаються керівниками цих митниць або їх заступниками, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, - посадовими особами, уповноваженими на це відповідно до посадових інструкцій, або іншими особами, уповноваженими на це керівником центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику.

В судовому засіданні встановлено, що 30 листопада 2016 року заступник начальника митниці - начальник відділу боротьби з митними правопорушеннями Черкаської митниці ДФС Шульга Д.О., розглянувши матеріали справи про порушення митних правил № 96/90200/16, розпочатої 27.10.2016 року за ознаками вчинення громадянином України ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України постановив громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ПП «Хімтранс», визнати винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів на суму 696983,58 грн.

Вказана постанова обґрунтована тим, що «… внаслідок дій громадянина України ОСОБА_1 , директора ПП «Хімтранс» (18005 м. Черкаси, вул. Гоголя, буд. 409 кв. 99, ), в період з 21.10.2013 по 25.03.2015 в ході здійснення декларування товарів за митним деклараціями (ЕМД) від 21.10.2013 № 902050000/2013/011330 (товар 2), від 20.11.2013 № 902050000/2013/012474, від 05.12.2013 № 902050000/2013/013088 (товар № 1), від 25.12.2013 № 902050000/2013/013759 (товар 1) в порушення вимог Закону України від 05.04.2001 № 2371-ІІІ «Про Митний тариф України» у редакції Закону України від 21.12.2010 № 2829- VІ «Про внесення змін до Закону України «Про Митний тариф України» (в частині застосування Основних правил інтерпретації 1 та 6, та ставок ввізного мита за відповідними товарними підкатегоріями), вимог положень пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755- VІ (в частині визначення бази оподаткування податком на додану вартість товарів, що ввозяться на митну територію України) та здійснення декларування товарів за митними деклараціями від 19.05.2014 № 902050000/2014/004117 (товар 5), від 16.06.2014 № 902050000/2014/005270 (товар 1), від 25.09.2014 № 902050000/2014/009176 (товар 1), від 13.10.2014 № 902050000/2014/009784 (товар 2), від 30.10.2014 № 902050000/2014/010455 (товар 2), від 17.11.2014 № 902050000/2014/011040 (товар 1), від 19.01.2015 № 902050000/2015/000196 (товар 1), від 25.03.2015 № 902050000/2015/001840 (товар 1) в порушення вимог Закону України від 19.09.2013 №584-VІІ «Про митний тариф України (в частині застосування Основних правил інтерпретації 1 та 6, та ставок ввізного мита за відповідними товарними підкатегоріями), вимог положень пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755- VІ (в частині визначення бази оподаткування податком на додану вартість товарів, що ввозяться на митну територію України) Черкаській митниці Міндоходів (Черкаській митниці ДФС) було заявлено неправдиві відомості щодо сфери використання та коду товару «оксид цинку Zn - 72 %» згідно УКТ ЗЕД та надано неповні відомості необхідні для його визначення, що призвело до заниження та несплати ПП «Хімтранс» до Державного бюджету України ввізного мита та податку на додану вартість на загальну суму 232 327,86 грн. (ввізне мито - 193 606,56 грн., податок на додану вартість - 38 721,30 грн.).

Відповідно до описової частини вказаної постанови, ГУ ДФС у Черкаській області за результатами невиїзної документальної перевірки (акт перевірки № 26/23-00-14-0606/32583899) визначено код імпортованого позивачем товару за УКТ ЗЕД: 2309 90 99 90 - «Продукти, що використовуються для годівлі тварин: - інші:-- інші, включаючи попередні суміші (премікси): - інші: -інші: - інші: - інші» та 2309 90 96 90 - «Продукти, що використовуються для годівлі тварин: - інші: - інші, включаючи попередні суміші (премікси): - інші: - інші: - інші: - інші».

Відповідно до ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Стаття 69 Митного кодексу України передбачає, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 Митного кодексу України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Частина 2 статті 357 Митного кодексу України передбачає, що дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Згідно зі ст. 1 Закону № 584-VII Законом України «Про Митний тариф України» встановлюється Митний тариф України, який визначається за Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, що є додатком до цього Закону і, відповідно, ним затверджені.

У свою чергу, в Основних правилах інтерпретації УКТ ЗЕД, які затверджені Законом № 584-VII (далі - Основні правила), у примітці до групи 23 зазначено, що до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

У примітці до групи 28 зазначених Основних правил, зокрема вказано, що якщо у контексті не обумовлено інше, до товарних позицій цієї групи включаються лише окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки.

Пунктом 12 Порядку № 428 передбачено, що пояснення до УКТ ЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

У роз`ясненні до товарної позиції 2817 00 00 00 «Оксид цинку; пероксид цинку», що містяться в Поясненнях, затверджених Наказом № 401, зазначено, що оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє. Оксид цинку використовується як компонент фарб замість свинцевого білила, для виробництва косметичних засобів, сірників, лінолеуму чи керамічних глазурей посуду, як речовина-глушник, прискорювач вулканізації каучуків, каталізатора, у виробництві скла, для виготовлення протигазів або у медицині для лікування шкірних захворювань.

У роз`ясненні до товарної позиції 2309, що міститься в Поясненнях, затверджених Наказом № 401, зазначено, що до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

В Основних правилах зазначено, що в разі, коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Аналогічні роз`яснення також містяться й у Поясненнях, затверджених наказом № 401.

Таким чином, законодавством регламентовано повноваження митних органів здійснювати контроль правильності визначенням декларантом коду УКТ ЗЕД імпортованого товару з урахуванням нормативно-правових актів, якими визначені відповідні характеристики груп товарів і роз`яснені особливості їх інтерпретації.

Разом з тим, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до таких характеристик належать відомості про товар та його цільове призначення, що наведені в описі товаровиробником.

З наведених правових положень також вбачається, що якщо імпортований товар містить ознаки одразу двох товарних позицій за УКТ ЗЕД, то перевага надається тій з них, в якій товар описується більш конкретно.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 826/4208/16, адміністративне провадження № К/9901/42880/18, постанові Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 826/2139/16, адміністративне провадження № К/9901/43954/18, в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 04 жовтня 2017 року у справі № 826/27284/15, провадження № К/800/25628/16.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За зазначеними, в постанові від 30.11.2016 року, митними деклараціями (МД) у період з 21.10.2013 по 25.03.2015 Черкаською митницею ДФС було проведено митне оформлення ввезення товару «оксид цинку» відповідно режиму імпорту, який було ввезено на адресу очолюваного ОСОБА_1 приватного підприємства «Хімтранс» на підставі зовнішньоекономічних угод, укладених з підприємствами Республіки Польща. Договорами передбачалась поставка товарів різних найменувань без визначення країни походження та сфери застосування.

За умовами договорів, поставки здійснювались з наданням сертифікатів якості, сертифікатів походження, експортних декларацій країни відправлення. Копії вказаних документів у встановленому порядку подавались для проведення митного оформлення.

При здійсненні декларування даного товару підприємством було у повному обсязі виконано обов`язки декларанта, визначені ст. 266 МК України.

За вказаними МД товар «Оксид цинку» у графах 31 «опис товару» було задекларовано як: «Оксид цинку, в паперових мішках по 25 кг. хімічна формула ZNO, номер CAS:1314-13-2, являє собою кремово-білий порошок з вмістом цинку 72%» У описі зазначався виробник: ARKOP SP.ZO.O., S.A., країна виробництва - Республіка Польща, сфера застосування: використовується у хімічній промисловості при виробництві скла та кераміки. Також зазначено № партії, дату виготовлення, термін придатності.

Код товару у графах 33 МД було задекларовано за Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) 2817 00 00 00 - оксид цинку, пероксид цинку (ставка ввізного мита - 0%).

Декларування даних про товар, у т.ч. і даних граф 31 «опис товару» та даних граф 33 «код товару» здійснювалось у повній відповідності до даних документів, наданих відправником товару, та оформлених митними та іншими уповноваженими органами Республіки Польща із зазначенням відповідних даних: міжнародної ТТН (CMR), сертифікатів походження, сертифікатів якості, експортних декларацій РП, дані про як зазначені у графах 44 МД.

Митне оформлення даних товарів було здійснено Черкаською митницею ДФС після проведення у встановленому порядку всіх видів митного контролю, у т.ч. проведення митного огляду та коригування митної вартості товарів. Митні платежі були сплачені підприємством у повному обсязі за вказаним МД, у т.ч. з урахуванням визначення митницею митної вартості товарів.

Факт виконання у повному обсязі даних обов`язків засвідчує проведення митного оформлення за вказаними МД та випуск товарів відповідно до заявленого режиму.

Щодо документів, наданих при здійсненні митного оформлення, органами ДФС не заявлено жодних зауважень, вони не визнані недійсними або підробленими, також не встановлено, що заявлені дані щодо товару у МД є недостовірними або неповними.

Товар, імпортований позивачем, є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), водночас, яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД 2817 00 00 00, що й був визначений позивачем у митній декларації.

Судом враховано, що митні декларації, з якими ПП «Хімтранс» зверталося до Черкаської митниці ДФС та відповідно до яких заявлений до митного оформлення товар - «оксид цинку Zn - 72%», визначено саме за кодом 2817 00 00 00. За результатами перевірки вказаних митних декларацій митний орган погодився з класифікацією товару згідно з УКТ ЗЕД та випустив імпортований товар у вільний обіг.

Посилання контролюючого органу на те, що імпортований товар є кормовою добавкою за УКТ ЗЕД групи 2309, безпідставними, оскільки, спірний товар створений виключно із хімічних компонентів, що відповідає коду УКТ ЗЕД групи 2817, і не містить ані рослинної, ані тваринної сировини, що є однією з основних характеристик для його віднесення до групи 2309.

Крім того, при винесенні спірної постанови, Черкаською митницею ДФС не були відбрано проб (зразків) товару для направлення до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної фіскальної служби України, а тому не зрозуміло, яким саме чином відповідач дійшов висновку про внесення позивачем неправдивих відомостей щодо сфери використання та коду товару «оксид цинку Zn - 72%».

Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позивач здійснив декларування (визначив код УКТЗЕД) імпортованих товарів у відповідності до вимог митного законодавства, натомість контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що позивачем при декларуванні невірно визначено код УКТЗЕД.

Аналізуючи зміст наведених законодавчих норм та з урахуванням матеріалів справи, суд приходить до висновку, що відповідачем було необґрунтовано змінено визначений позивачем код товару УКТ ЗЕД з - 2817 00 00 00 на - 2309 90 96 90 та 2309 90 99 90.

Посилання представника відповідача на той факт, що ПП «Хімтранс» реалізовувало товар на території України в якості кормової добавки, суд не бере до уваги, оскільки вказаним підприємством було реалізовано «оксид цинку», при цьому спосіб та порядок використання даного товару не обумовлювався. Підприємства, які придбали товар від ПП «Хімтранс» використовували його у власних цілях.

Також, відповідно до ч. 1, ч. 2 та ч. 4 ст. 526 Митного кодексу України, справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

В оскарженої постанові зазначено, що справа розглянута без присутності позивача, про дату, час та місце розгляду справ останній належним чином повідомлений.

Однак, будь-яких доказів, які свідчать про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи, матеріали справи не містять та відповідачем не надано.

Згідно ст. 498 Митного кодексу України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, які є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що при розгляді справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_2 за ст.485 Митного кодексу України, за результатами яких винесено постанову про порушення митних правил № 96/90200/16 від 30 листопада 2016 року, не було дотримано порядку провадження у цих справах та не забезпечено право особи на участь у процесі розгляду справи, чим порушено права позивача, передбачені ст. 498 Митного кодексу України.

Відповідно до ст. 495 Митного кодексу України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України. Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, саме на відповідача покладений обов`язок доведення правомірності складення ним постанови, зокрема, шляхом подання належних та допустимих доказів порушення позивачем вимог Митного кодексу України, за що передбачена відповідальність цим кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, окрім оскарженої позивачем постанови, жодних інших доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України, відповідачем не надано.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п. 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін, як одному з складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.

Єдиним доказом вчинення ОСОБА_1 порушення митних правил є сама оскаржена постанова в справі про порушення митних правил № 96/90200/16 від 30 листопада 2016 року, в якій зафіксовано порушення декларантом Митного кодексу України. Однак, оскаржена постанова про притягнення позивача до відповідальності не є беззаперечним доказом вчинення ним правопорушення, оскільки саме по собі описання порушення митних правил, без підтвердження належними та допустимим доказами, не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення. Такі постанови по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованих порушень, якому передує фіксування цих порушень.

Такий правовий висновок міститься в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26 квітня 2018 року у справі № 338/1/17.

Відповідно до вимог ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції відіграє тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgmentof 2 September 1998. Reports. 1998 VI), представник держави - відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак, Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальним діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте, ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку та на підставі законно добутих доказів.

Враховуючи викладене, відповідно до ст. 62 Конституції України, винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до п. 1-2 ч. 1 ст. 258 Митного кодексу України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду.

Частиною 3 ст. 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, місцевий загальний суд, як адміністративний, має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, враховуючи, що будь-яких доказів вчинення позивачем порушення митних правил відповідачем не надано, виходячи з змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства України, враховуючи, що при винесенні постанови у справі про порушення митних правил Черкаською митницею ДФС України допущено порушення прав позивача, а саме: не надано належних та допустимих доказів правомірності постанови, передбаченої ст. 498 Митного кодексу України, суд приходить до висновку, що постанова в справі про порушення митних правил № 96/90200/16 від 30 листопада 2016 року про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України, є неправомірною та підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, закриттю, що відповідатиме повному та належному захисту прав позивача, який здійснений, відповідно до імперативних приписів ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 288 КУпАП, особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, а тому судові витрати, відповідно до ст. 139 КАС України суд відносить на рахунок держави.

Керуючись ст.ст.8, 9, 62 Конституції України, ст.ст.248, 257, 258, 264, 458, 485, 486, 488, 495, 498, 523 КУпАП, ст.ст. 77, 139, 205, 229, 241-246, 255, 286, 288 КАС України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил - задовольнити.

Постанову заступника начальника митниці - начальника відділу боротьби з митними правопорушеннями Черкаської митниці ДФС України Шульга Д.О. в справі про порушення митних правил № 96/90200/16 від 30 листопада 2016 року про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладення на нього адміністративного стягнення - скасувати.

Провадження в справі про порушення митних правил № 96/90200/16 від 30 листопада 2016 року про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладення на нього адміністративного стягнення, закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції до Шостого Апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: