Справа № 160/6764/20
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2020 року Справа № 160/6764/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняСітайло О.В.
позивача представник відповідача свідок ОСОБА_1 Лейченко І.М. Велика А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу і зобов`язання вчинити певні дії, -
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з питань праці у Дніпропетровській області № 355-к від 15.06.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » та поновити на посаді начальника Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;
- зобов`язати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області здійснити розрахунок та виплату середньомісячного заробітку за весь час вимушеного прогулу.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що спірний наказ про звільнення є незаконним та протиправним, оскільки цей наказ був прийнятий під час хвороби позивача. Також позивач вказує, що оскаржуваний наказ прийнято без врахування його пояснень, що, на його думку, вказує на упереджене негативне ставлення до нього. Щодо висновків дисциплінарної комісії, які стали підставою для винесення спірного наказу, позивач вказує на їх необґрунтованість, оскільки надані до дисциплінарної комісії документи не підтверджують наявність у діях позивача дисциплінарного проступку.
Ухвалою суду від 23.06.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами загального позовного провадження.
16.07.2020 року представником відповідача надано до суду письмовий відзив на позов, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що за результатами дисциплінарного провадження, відкритого відповідно до наказу Головного управління від 04.06.2020 № 36-д «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » дисциплінарною комісією було встановлено, що начальник управління з питань праці Головного управління ОСОБА_1 допустив вчинення дисциплінарного проступку - перевищення службових повноважень, що полягає у порушенні вимог п. 3.4.1 та п. 3.4.2 Положення про Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом і Головного управління від 24.02.2020 № 72, п. 3.1 та п. 3.2 Посадової інструкції начальника управління з питань праці, затвердженої т.в.о. начальника Головного управління 10.02.2020, за що до нього застосовано такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби відповідно до пункту 7 частини 2 статті 65, частини 5 статті 66 та пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу» відповідно до наказу Головного управління від 15.06.2020 № 355-к.
17.07.2020 року до суду від позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій було підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив відповідача є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві як підстави для задоволення позову.
05.08.2020 року до суду від представника відповідача надано письмові пояснення, в яких фактично було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві на позовну заяву, та додатково зазначено інформацію щодо факту перевищення позивачем службових повноважень.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві та у письмовій відповіді на відзив, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмовий відзив, що міститься в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 28.04.2016 року за №136-к призначено ОСОБА_1 на посаду начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці.
03.06.2020 року першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. складено службову записку за № 225-СЗ, в якій останній просив розглянути питання про відкриття дисциплінарного провадження щодо державного службовця ОСОБА_1 .
У службовій записці №225-СЗ від 03.06.2020 року вказано про таке.
- порушення п. 24 Порядку організації та проведення особистого прийому громадян в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області, а саме: від Управління з питань праці до сектору звернення громадян та доступу до публічної інформації не надавався аналіз звернень громадян, отриманих на особистому прийомі;
- порушення Інструкції з діловодства в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області, а саме вхідні документи були зареєстровані лише Управлінням з питань праці та лише за резолюцією начальника Управління з питань праці передані на виконання;
- відсутність контролю за дотриманням підлеглими посадових обов`язків з боку начальника Управління з питань праці та небажання або неможливість організації діяльності Управління з питань праці;
- начальником Управління з питань праці не було вчинено ніяких дій щодо врегулювання ситуації щодо впорядкування місцезнаходження фахівців Управління з питань праці;
- недотримання керівником відділу вимог наказу Головного управління «Про підготовку матеріалів до розгляду та формування справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення» № 251 від 06.11.2018, а саме відсутність контролю з боку начальника Управління з питань праці ОСОБА_1. за дотриманням вимог наказу та відсутність контролю за виконання підлеглими працівниками в установлені строки наказів Головного управління.
04.06.2020 року т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. видано наказ №36-д «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 », в якому наказано порушити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , начальника управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
04.06.2020 року дисциплінарною комісією складено вимогу про надання пояснень, в якій зазначено, що відповідно до наказу №36-д Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 04.06.2020 року відкрито дисциплінарне провадження.
Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку Дисциплінарна комісія просила надати письмові пояснення щодо фактів, викладених в службовій записці №225-СЗ. Зазначено, що такі пояснення слід надати до 05.06.2020 року.
05.06.2020 року за вих. №579/4-1 позивачем подано до Дисциплінарної комісії письмові пояснення на виконання вимоги від 04.06.2020 року, у яких останнім надано пояснення щодо фактів, викладених в службовій записці №225-СЗ від 03.06.2020 року.
12.06.2020 року складено подання Дисциплінарної комісії, відповідно до якого за результатами дисциплінарної справи зроблено висновок про наявність в діях начальника управління з питань праці ОСОБА_1 дисциплінарного проступку - перевищення службових повноважень.
Також, Дисциплінарною комісією рекомендовано притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та звільнити з посади державної служби.
15.06.2020 року за №229-ОД т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. видано окреме доручення, яким зобов`язано позивача надати пояснення щодо причин та обставин вчинення дисциплінарного проступку, з терміном виконання до 12-00 год 15.06.2020 року.
15.06.2020 року за вих. №596/4-1 позивачем складено службову записку на виконання окремого доручення за №229-ОД від 15.06.2020 року, в якій позивач просив перенести термін виконання доручення, у зв`язку із необізнаністю з висновками Дисциплінарної комісії.
15.06.2020 року позивачем отримано листок непрацездатності серія АДЮ №079002, в якому зазначено, що останній звільнений від роботи у зв`язку із невиробничою травмою - надрив бокової зв`язки правого колінного суглобу.
Також, 15.06.2020 року позивачем повідомлено начальника відділу персоналу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Велику А.І. про отримання ним невиробничої травми.
Втім, 15.06.2020 року т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. видано наказ № 355-к «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 », яким звільнено ОСОБА_1 з посади начальника управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з 15.06.2020 року на підставі подання дисциплінарної комісії.
Отже, правомірність прийняття оскаржуваного наказу, щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та його звільнення, є предметом розгляду даної адміністративної справи.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, є дисциплінарним проступком.
Частиною першою статті 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
За приписами статті 68 Закону України «Про державну службу» дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Відповідно до частин першої, другої, дев`ятої - одинадцятої статті 69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Частиною першою статті 73 Закону України «Про державну службу» визначено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначена Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок № 1039).
Відповідно до пункту 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Пунктами 31 - 33 Порядку № 1039 передбачено, що Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.
Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Відповідно до пункту 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.
Статтею 74 Закону України «Про державну службу» передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до якої дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Отже, суд звертає увагу, що нормами Закону України «Про державну службу» та Порядку № 1039 чітко врегульовано процедуру здійснення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження та порядок накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Втім, суд вказує, що Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області при здійсненні дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 були допущені порушення.
Так, як вже встановлювалося судом, 12.06.2020 року Дисциплінарною комісією складено подання, відповідно до якого зроблено висновок про наявність в діях начальника управління з питань праці ОСОБА_1 дисциплінарного проступку - перевищення службових повноважень.
Вказане подання 12.06.2020 року було передано на розгляд т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчому І.М.
15.06.2020 року біля 9 години ранку вказане подання повернулось до начальника відділу персоналу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Велика А.І. з резолюцією т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М. «До наказу звільнення».
Біля 10 години 20 хвилин 15.06.2020 року ОСОБА_1 запросили до кабінету начальника відділу персоналу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Великої А.І. для ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи, поданням та наданням відповідних пояснень. Також в кабінеті начальника відділу персоналу до відома ОСОБА_1 довели зміст окремого доручення за №229-ОД т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М. про надання пояснень щодо причин та обставин вчинення дисциплінарного проступку, з терміном виконання до 12-00 год 15.06.2020 року.
Вказані обставини встановлені з показань свідка - начальника відділу персоналу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Велика А.І. , а також пояснень позивача по справі, які повністю співпадають зі свідченнями Великої А.І .
Втім, суд вказує, що відповідно до ст. 76 Закону України «Про державну службу» державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення. За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.
Абзацами 4, 5 пункту 35 Порядку № 1039 встановлено, що державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.
У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.
Як видно з матеріалів справи, станом на момент ознайомлення ОСОБА_1 із матеріалами дисциплінарної справи (10:20 год 15.06.2020 року), доведення до нього окремого доручення т.в.о. начальника головного управління про терміни надання пояснень, тимчасово виконуючим обов`язки начальника головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М., без отримання пояснень ОСОБА_1 , вже було зроблено висновок щодо наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, про що свідчить резолюція на поданні.
Тобто суд вказує, що фактично т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. було позбавлено позивача на реалізацію передбаченою ст. 76 Закону України «Про державну службу» права на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи, наданні пояснень тощо, й передчасно зроблено висновок щодо звільнення позивача у порушення вимог п. 35 Порядку №1039.
Крім цього, як вже зазначалось судом, 15.06.2020 року за №229-ОД т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. видано окреме доручення, яким зобов`язано позивача надати пояснення щодо причин та обставин вчинення дисциплінарного проступку, з терміном виконання до 12-00 год 15.06.2020 року, тобто запропоновано позивачу надати пояснення за висновками подання дисциплінарної комісії.
Пунктом 35 Порядку №1039 встановлено, що комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.
Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.
Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.
Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.
У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.
Отже, як видно з наведеної норми, відповідач повинен був повідомити позивача про надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення, шляхом вручення або надсилання поштою такого повідомлення, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. При цьому, виходячи зі змісту положень ст. 77 Закону України «Про державну службу», пунктів 35 та 36 Порядку № 1039 термін надання письмових пояснень державного службовця не може бути менше ніж 8 календарних днів після внесення подання про застосування дисциплінарного стягнення.
Втім, як зазначено свідком у справі, означене доручення у встановлений законом спосіб до відома ОСОБА_1 доведено не було, чим порушено вимоги п. 35 Порядку №1039.
Як пояснив позивач та підтверджено поясненнями свідка, ОСОБА_1 стало відомо про окреме доручення та його зміст зі слів секретаря відділу кадрової служби управління.
На підставі цього, 15.06.2020 року за вих. №596/4-1 позивачем складено службову записку на виконання окремого доручення за №229-ОД від 15.06.2020 року, в якій позивач просив перенести термін виконання доручення, у зв`язку із необізнаністю з висновками Дисциплінарної комісії та необхідністю ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи.
Однак, відповідачем було проігноровано право позивача для надання пояснень за результатами розгляду його дисциплінарної справи.
Незважаючи на означене, о 14:00 год. 15.06.2020 року т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М. був виданий наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення та звільнення його з посади з 15.06.2020 року, що підтверджується поясненнями свідка.
Згідно з пунктом 36 Порядку №1039 встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.

Суд звертає увагу, що подання дисциплінарної комісії було отримано суб`єктом призначення ( Осадчим І.М. ) - 12.06.2020 року.

Так, суд вказує, що останнім днем для прийняття відповідно рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення у суб`єкта призначення ( Осадчого І.М. ) є 22.06.2020 року.

Як встановлено судом, 16.06.2020 року позивачем була надана заява, в якій останній вказував не неправомірність дій суб`єкта призначення, які виразились у передчасному прийнятті рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності без врахування пояснень за висновками подання дисциплінарної комісії.

Однак, відповідачем не надано відповіді на означену заяву.

Суд вказує, що відповідно до абзацу 5 пункту 35 Порядку №1039 у разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

Отже, суд вказує, що суб`єктом призначення не було дотримано строків визначених у п. 35 Порядку №1039 та передчасно прийнято рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності без надання часу та можливості позивачу для формування пояснень за висновками подання дисциплінарної комісії.

При цьому, суд вважає окремо зазначити про таке.

Як встановлено судом, близько 13:00 год. 15.06.2020 року позивачем було отримано невиробничу травму, що підтверджується листком непрацездатності, який наявний у матеріалах справи.

В цей же час позивачем було повідомлено начальника відділу персоналу про тимчасову непрацездатність у телефонному режимі, яка в свою чергу довела вказану інформацію до відома т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М .

Означене також підтверджується матеріалами справи та поясненнями свідка.

Як видно з матеріалів справи, вже о 14:30 15.06.2020 року позивачем було направлено фотокопії листка непрацездатності та довідки до начальника відділу персоналу. Останнім було отримані вказані фотокопії, що також підтверджується матеріалами справи.

Враховуючи означене у сукупності, суд вказує, що наказ т.в.о начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М. від 15.06.2020 року про застосування до позивача дисциплінарного стягнення та звільнення його з посади був виданий під час відсутності позивача на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, що суперечить вимогам частини четвертої статті 74 Закону України «Про державну службу».

Отже, встановлені обставини у своїй сукупності вказують на очевидну протиправність та неправомірність оскаржуваного наказу.

Що стосується наявності підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, суд вважає за необхідне зазначити, що спірним у правовідносинах, яким надається оцінка в межах розгляду даної справи, є питання перевищення повноважень позивачем, як начальником начальника управління з питань праці.

Відтак, для правильного вирішення даного спору необхідно з`ясувати, в чому полягає перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, та встановити, чи наявний у діях позивача склад такого дисциплінарного проступку.

В пунктах 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 №15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень» роз`яснено, що перевищенням влади або службових повноважень визнається умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо ними заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. При вирішенні питання про те, чи є вихід за межі наданих прав або повноважень явним, суди мають враховувати, наскільки він був очевидним для службової особи і чи усвідомлювала вона протиправність своєї поведінки. Мотиви та мета вчинення таких дій можуть бути різними і на кваліфікацію злочину, як правило, не впливають. Ставлення службової особи до наслідків вчинюваних нею дій можливе як умисне, так і необережне. Під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти: а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства; б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов; в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Суд враховує, що у поданні дисциплінарної комісії зроблено висновок про перевищення позивачем службових повноважень на підставі аналізу Положення про управління з питань праці, Посадової інструкції начальника управління з питань праці та Закону України «Про державну службу».

Втім, дослідивши зміст подання, суд вказує на наступне.

Як видно зі змісту висновку Дисциплінарної комісії начальник управління з питань праці Головного управління ОСОБА_1 допустив вчинення дисциплінарного проступку - перевищення службових повноважень, що полягає у порушенні вимог п. 3.4.1 та п. 3.4.2 Положення про Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом і Головного управління від 24.02.2020 № 72, п. 3.1 та п. 3.2 Посадової інструкції начальника управління з питань праці, затвердженої т.в.о. начальника Головного управління 10.02.2020, за що до нього застосовано такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби відповідно до пункту 7 частини 2 статті 65, частини 5 статті 66 та пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу» відповідно до наказу Головного управління від 15.06.2020 № 355-к.

Відповідно до п. 3.4.1 та п. 3.4.2 Положення про Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом і Головного управління від 24.02.2020 № 72 встановлено, що Начальник Управління з питань праці:

3.4.1 здійснює керівництво роботою Управління з питань праці і несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених цим Положенням і здійснення ним своїх повноважень відповідно до посадової інструкції;

3.4.2 організовує, забезпечує та контролює виконання підлеглими працівниками в установлені законодавством України строки рішень, наказів (розпоряджень), доручень керівника Управління Держпраці та його заступників, несе персональну відповідальність за стан, виконавської дисципліни, порядку ведення діловодства, вимог нормативно-правових актів з охорони праці, правил пожежної безпеки в Управлінні з питань праці.

Відповідно до п. 3.1 та п. 3.2 Посадової інструкції начальника управління з питань праці, затвердженої т.в.о. начальника Головного управління 10.02.2020 встановлено, що Начальник Управління з питань праці:

3.1 здійснює керівництво діяльністю та організацію роботи Управління і несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених Положенням про Управління і здійснення ним своїх повноважень відповідно до посадової інструкції.

3.2 організовує, забезпечує та контролює виконання підлеглими працівниками в установлені строки рішень, наказів (розпоряджень), доручень керівника Управління Держпраці та його заступників, несе персональну відповідальність за стан виконавської дисципліни, порядку ведення діловодства, вимог нормативно-правових актів з охорони праці, правил пожежної безпеки в Управлінні.

Втім, зі змісту подання та зі змісту спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності неможливо встановити, яким чином порушення позивачем п. 3.4.1 та п. 3.4.2 Положення про Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Головного управління від 24.02.2020 № 72, п. 3.1 та п. 3.2 Посадової інструкції начальника управління з питань праці, затвердженої т.в.о. начальника Головного управління 10.02.2020 призвели до перевищення службових повноважень.

Тобто суд звертає увагу, що Дисциплінарною комісією у поданні не доведено та не встановлено саме факту перевищення позивачем своїх службових повноважень, що вказує на безпідставність висновків подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року.

Крім того, суд вказує на наступне.

У розділі «Ступінь вини державного службовця» подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року вказано пропозиція притягнути ОСОБА_1 , начальника управління з питань праці до дисциплінарної відповідальності - оголосити догану за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків.

Також у розділі «Характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків» подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року вказано, що проступок вчинено умисно, через недбале ставлення до посадових обов`язків начальника управління з питань праці.

Однак при цьому, у висновку подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року зазначається саме про перевищення ОСОБА_1 , як начальником управління з питань праці, службових повноважень та рекомендовано притягнути останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Відтак, суд зазначає, що фактично зміст таких розділів подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року, як «Ступінь вини державного службовця» та «Характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків» суперечить висновкам такого подання дисциплінарної комісії.

Отже, суд вказує, що висновки дисциплінарної комісії не відповідають обставинам та змісту подання Дисциплінарної комісії від 12.06.2020 року.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем протиправно звільнено позивача з посади начальником управління з питань праці у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частин другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а тому наказ Головного управління Державної служби України з питань праці у Дніпропетровській області №355-к від 15.06.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Виходячи з того, що позивача звільнено протиправно, то існують достатні підстави для його поновлення на посаді начальника Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Щодо виплати на користь позивача середньомісячного заробітку за весь час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Таким чином позовна вимога про зобов`язання Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області здійснити розрахунок та виплату середньомісячного заробітку за весь час вимушеного прогулу також підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (49107, м. Дніпро, вул. Казакова, 3, ) про визнання протиправним та скасування наказу і зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з питань праці у Дніпропетровській області №355-к від 15.06.2020р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » та поновити на посаді начальника Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Зобов`язати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області здійснити розрахунок та виплату середньомісячного заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Звернути до негайного виконання рішення в частині поновлення на роботі на займаній посаді.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 30 жовтня 2020 року .

Суддя В.В. Горбалінський