Справа № 540/2079/20
Суддя: Морська Г.М.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/2079/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Морської Г.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Херсонській області про скасування постанови про накладення штрафу від 26.12.2019 року №ХС5215/1738/АВ/П/ТД/ФС,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивача) звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Херсонській області (далі - відповідач), у якому просить: скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 26.12.2019 року №ХС 5215/1738/АВ/П/ТД/ФС, яка винесена Першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Херсонській області щодо накладення на ФОП ОСОБА_1 штрафу у розмірі 125190,00 грн.

Ухвалою від 07.08.2020 р. позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.

25.08.2020 р. позивач вимоги ухвали виконав, у зв`язку з чим ухвалою від 26.08.2020 р. відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 26.10.2020р. суд витребував додаткові документи по справі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що заступником начальника Головного управлінням Держпраці у Херсонській області на підставі акту інспекційного відвідування фізичної особи Головного управління Держпраці у Херсонській області від 05.11.2019 року № ХС5215/1738/АВ відносно ФОП ОСОБА_1 винесена Постанова про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами від 26.12.2019 № ХС 5215/1738/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу у розмірі 125190 грн. щодо порушення законодавства про працю (допуск до роботи працівника ОСОБА_2 без укладення трудового договору). Оскаржувана постанова є безпідставною тому, що жодних письмових пояснень інспекторам ОСОБА_2 не надавалось, особа ОСОБА_2 фактично не встановлювалась, оскільки документи, які посвідчують її особу, не вимагались і не перевірялись, тому особа юридично встановлена не була і жодних доказів її роботи у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 також немає. Відповідно до акту інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Херсонській області від 05.11.2019 року № ХС5215/1738/АВ відсутні жодні докази, які б вказували на виконання ОСОБА_2 функцій продавця в кафе у ФОП ОСОБА_1 тому відповідач дійшов помилкових висновків виходячи із власних міркувань про те, що дії ОСОБА_2 являють собою трудові відносини. Стверджує, що Інспекторами з праці під час проведення інспекційного відвідування не пред`явлено ФОП ОСОБА_1 направлення на проведення перевірки, а також наказ (рішення, розпорядження) з відображеним предметом перевірки, посвідчення особи інспектора. Порушення процедури призначення та власне проведення перевірки має наслідком неправомірність остаточного акта реагування, прийнятого за наслідками цієї перевірки.

Із вказаних підстав просить суд задовольнити позов повністю.

Відповідач надіслав суду відзив, у якому заперечив проти задоволення позову, мотивуючи тим, що Наказом Головного управління Держпраці у Херсонській області № 1131 від 01.11.2019року «Про проведення інспекційного відвідування» наказано провести інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 , адреса провадження (здійснення) діяльності: АДРЕСА_1 кафе. Інспекторами праці розпочато інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 із пред`явлення йому службових посвідчень інспекторів праці та направлення на проведення інспекційного відвідування, після ознайомлення із яким і отриманням відповідної копії, останній проставив на першому примірнику направлення власний підпис. Під час інспекційного відвідування було встановлено, що суб`єкт господарювання використовує найману працю без належного оформлення трудових відносин. Так на момент інспекційного відвідування в приміщенні кафе якому здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 , знаходилася працівниця - ОСОБА_2 , яка здійснювала функціональні обов`язки бармена: продала алкогольні напої за барною стійкою кафе та обслуговувала клієнтів кафе. Актом інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) від 05.11.2019 року № ХС 5215/1738/АЧВ, зафіксовано проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 відповідно до наказу ТУ Держпраці від 01.11.2019 № 1131, та порушення суб`єктом господарювання норм трудового законодавства. В розділі II «Опис стану додержання вимог законодавства про працю» інспектором праці вказано, що в ході перевірки виявлено, що робітниця ОСОБА_2 , була допущена до роботи без укладання трудового договору оформленого наказом, чи розпорядженням власника, та відсутнє повідомлення фіскальної служби про прийняття на роботу працівника. Факт роботи та відсутності офіційного працевлаштування підтверджується особистими поясненнями ОСОБА_2 . Стверджує, що ні ФОП ОСОБА_1 , а ні працівниця ОСОБА_2 не заперечували проти надання пояснень та не заперечували щодо своїх осіб як подружжя, тому твердження позивача про не встановлення особи працівника не можна брати до уваги.

Із наведених підстав просить суд відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

Наказом Головного управління Держпраці у Херсонській області № 1131 від 01.11.2019року «Про проведення інспекційного відвідування» наказано провести інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 , адреса провадження (здійснення) діяльності: АДРЕСА_1 кафе.

За результатами інспекційного відвідування складений акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) від 05.11.2019 року № ХС 5215/1738/АЧВ, яким зафіксовано порушення суб`єктом господарювання норм трудового законодавства, а саме: робітниця ОСОБА_2 , була допущена до роботи без укладання трудового договору оформленого наказом, чи розпорядженням власника, та відсутнє повідомлення фіскальної служби про прийняття на роботу працівника.

На підставі акта інспекційного відвідування складений припис про усунення виявлених порушень від 05.11.2019р. № ХС 5215/1738/АЧВ/П та прийнята постанова 26.12.2019р. №ХС 5215/1738/АВ/П/ТД/ФС щодо накладення на ФОП ОСОБА_1 штрафу у розмірі 125190,00 грн. за порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України.

Не погодившись із постановою, позивач, звернувся до суду.

Надаючи оцінку позиціям сторін у справі, суд застосовує наступні правові норми.

Правові та організаційні засади, основні принципи та порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877).

Відповідно до частини 4 статті 2 Закону № 877 заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Крім того відповідно до частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України Державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України постановою від 21.08.2019 р. № 823 «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» затверджений «Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» (далі - Порядок № 823).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Пунктом 5 Порядку № 823 визначені підстави проведення інспекційних відвідувань, зокрема, 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 47 цього пункту; … 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин; 6) за інформацією:… ДПС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; -факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень; -факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Судом встановлено, що наказ на проведення інспекційного відвідування позивача від 01.11.2019р. № 1131 прийнятий першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області, після отримання листа ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі від 30.10.2019р. № 2437/9/21-22-33-06, у якому надана інформація про СПД, які здійснюють діяльність без декларування найманої праці.

Відповідно до пункту 11 Порядку №823, інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право: 1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування, у тому числі з питань виявлення неоформлених трудових відносин, засобами аудіо-. Фото- та відеотехніки; 7)отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та матеріали, необхідні для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування.

Судом встановлено, що наказ ГУ Держпраці у Херсонській області № 1131 від 01.11.2019 року «Про проведення інспекційного відвідування» прийнятий відповідно до підпункту 6 пункту 5 «Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823, (в редакції постанови КМУ від 04.12.2019 № 1132).

Наказом доручено у період з 04 по 15 листопада 2019 року, головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість населення та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Венгер Оксані Вікторівні (посвідчення інспектора праці № 327), та головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість населення та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Казиміру Миколі Миколайовичу (посвідчення інспектора праці № 1738), провести інспекційне відвідування Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса провадження (здійснення) діяльності: АДРЕСА_1 , кафе.

Тобто підставою для прийняття наказу зазначено п.п. 3 п. 5 Порядку № 823.

Відтак наказ на проведення інспекційного відвідування позивача прийнятий відповідачем у межах повноважень та відповідно до правових норм Порядку № 823 та Закону № 877.

Інспекторами праці розпочато інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 за місцем здійснення останнім основної підприємницької діяльності діяльності а саме- АДРЕСА_3 . кафе. У період з 15-00 годин 05.11.2019 до 16-00 годин 05.11.2019.

Інспектори праці вручили ФОП ОСОБА_1 направлення на проведення інспекційного відвідування, що підтверджується підписом позивача на копії направлення про отримання його копії.

Відтак посиланання позивача на невручення йому направлення є безпідставним

Також із долученого до відзиву відеодиску із записом інспекційного відвідування позивача слідує, що інспектори представились та пред`явили посвідчення особі, яка була присутня у кафе під час інспекційного відвідування та обслуговувала інспекторів як відвідувачів кафе ОСОБА_3 .

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) працівники реалізують право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.

Відповідно до частини першої статті 21 КЗпП трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим за підстав, наведених в частині першій статті 24 КЗпП.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 24 КЗпП).

На виконання частини третьої статті 24 КЗпП Кабінет Міністрів України прийняв постанову Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу №413 від 17.06.2015 (далі Постанова №413).

За правилом, визначеним Постановою № 413 повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором.

Інформація, що міститься у повідомленні про прийняття працівника на роботу, вноситься до реєстру страхувальників та реєстру застрахованих осіб відповідно до Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

У акті інспекційного відвідування від 05.11.2019р. № № ХС 5215/1738/АЧВ у розділі ІІІ Опис виявлених порушень, зазначено «В порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпПУ та ПКМУ № 413, працівник допускається до роботи без укладання трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та без повідомлення ДФС про прийняття працівника на роботу. Так, працівниця кафе ОСОБА_2 у ФОП Чубатий РВ здійснює продаж алкогольних напоїв за барною стійкою та обслуговує відвідувачів кафе. З письмового пояснення ОСОБА_2 офіційно не працевлаштована».

Постановою про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами відповідача № ХС5215/1738/АВ/П/ТД/ФС від 26.12.2019року на ФОП ОСОБА_1 , на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України накладено штраф у розмірі 125190 грн. зв`язку виявленням порушення вимог частини 3 статті 24 КЗпП України та Постанови КМУ № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу», а саме: допуск до роботи без укладання трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника чи уповноваженого ним органу та повідомлення ДФС про прийняття працівника на роботу.

Надаючи оцінку спірній постанові, суд зазначає наступне.

У акті інспекційного відвідування від 05.11.2019р. № ХС 5215/1738/АЧВ у розділі ІІ Опис стану додержання вимог законодавства про працю, зазначено: «…на кухні у кафе працює ФОП ОСОБА_3 та працівник ОСОБА_2 , яка здійснювала під час контрольного заходу відпуск алкогольних напоїв за барною стійкою кафе…».

Позивач, заперечуючи проти висновків акту перевірки, у позові зазначає: «…Відповідно до акту інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Херсонській області від 05.11.2019 року № ХС5215/1738/АВ відсутні жодні докази, які б вказували на виконання ОСОБА_2 функцій продавця в кафе у ФОП ОСОБА_1 тому відповідач дійшов помилкових висновків виходячи із власних міркувань про те, що дії ОСОБА_2 являють собою трудові відносини…».

Позивач заперечує наявність трудових відносин із ОСОБА_2 , стверджуючи, що вона є його дружиною, цим пояснюється її перебування у кафе під час інспекційного відвідування, оскільки він як власник у цей час був відсутній через перебування у м. Каховці.

До акту інспекційного відвідування додані пояснення:

- ФОП ОСОБА_1 «Я Чубатий РВ залишив свою жінку ОСОБА_2 здійснювати продаж за барною стійкою в зв`язку з тим, що возив у Каховку на повірку касовий апарат…»;

- ОСОБА_2 «Я, ОСОБА_2 , під час інспекційного відвідування 5.11.2019р. в кафе ОСОБА_1 … здійснювала відпуск алкогольних напоїв за барною стійкою, а також приготувала чай… Офіційно не працевлаштована у ОСОБА_1 .. Також повідомляю, що являюсь його дружиною»;

- ОСОБА_3 «Я, ОСОБА_3 ФОП здійснюю господарську діяльність в АДРЕСА_3 в кафе кухар і торгова діяльність. Я бачила як моя сестра ОСОБА_2 відпускала алкоголь».

Також суд дослідив відеозапис інспекційного відвідування, наданий відповідачем, із якого встановлено, що інспекторів обслуговувала у кафе жінка у фартусі приймала замовлення та принесла рахунок і прийняла гроші в оплату замовлення. Із відео слідує, що це ОСОБА_3 , саме їй інспектори представлялись та надавали посвідчення. Також на відео зафіксована молода жінка у верхньому одязі, яка за барною стійкою на замовлення інспекторів зробила чай та налила дві чарки горілки. Із відео слідує, що це ОСОБА_2 дружина власника кафе ФОП ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що ОСОБА_2 не поводилась як найманий працівник який працює у кафе, оскільки вона була у кафе у верхньому одязі, наливаючи ревізорам горілку, на їх питання не змогла відразу відповісти про ціну напою, шукаючи прейскурант, запитувала у ОСОБА_3 куди та записує ціну проданого товару та не приймала гроші від інспекторів як оплату за обслуговування.

Наведені обставини не дають підстави стверджувати, що ОСОБА_2 є найманим та неоформленим працівником ФОП ОСОБА_1 , враховуючи ту обставину, що ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_1 .

Як зазначено вище спірною постановою на позивача ФОП ОСОБА_1 за результатами інспекційного відвідування застосована штрафна санкція у сумі 125190,0 грн.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідальність за порушення законодавства про працю врегульована ст. 265 КЗпПУ.

На час прийняття спірної постанови абзаци 1, 2 частини 2 ст. 265 КЗпПУ мали наступну редакцію: «Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення».

Законом України «Про внесення змін до Кодексу законів про працю України» від 12 грудня 2019 року № 378-IX до статті 265 внесені наступні зміни: у частині другій: абзац другий замінити двома новими абзацами такого змісту: "фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження;

Зазначений закон набирає законну силу з наступного дня після його опублікування 02.02.2020р.

У пояснювальній записці до проекту цього закону зазначено: «Обґрунтування необхідності прийняття акту: Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів» від 06 грудня 2016 року №1774 було запроваджено необґрунтовано високі штрафні санкції за порушення норм законодавства про працю. Фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору, оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, виплата заробітної плати без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, на сьогоднішній день, тягне за собою накладення штрафу у розмірі 30 мінімальних заробітних плат, що у 2019 році більше 120 000 гривень. За недотримання гарантій та пільг мобілізованих працівників доведеться сплатити більше 40 000 гривень штрафу. Запровадження таких розмірів штрафних санкцій стали катастрофічними для роботодавців України, в тому числі для фізичних осіб-підприємців, спричинивши хвилю припинення підприємницької діяльності. В існуючих економічних умовах, застосування таких високих штрафних санкцій до представників малого та середнього бізнесу означає автоматичне банкрутство та закриття бізнесу. Разом з тим, штрафні санкції, передбачені трудовим законодавством України мають нести превентивний, а не каральний характер. Саме тому, даним законопроектом пропонується зменшити тиск на осіб, які використовують працю найманих осіб шляхом зменшення штрафів за порушення норм трудового законодавства України…».

Тобто законодавець шляхом прийняття змін до ст. 265 КЗпПУ визнав факт наявності необґрунтовано високих штрафних санкцій за порушення норм законодавства про працю.

Судом встановлено, що зазначені зміни в закон на час прийняття спірної постанови вже були прийняті законодавцем, проте, ще не набрали законної сили.

Згідно з нормами статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

На думку суду, втручання у право особи на мирне володіння майном повинно бути пропорційним визначеним цілям. Необхідність захисту права особи на мирне володіння майном відображена в практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", "Щокін проти України", "Сєрков проти України", "Колишній король Греції та інші проти Греції", "Булвес АД проти Болгарії", "Трегубенко проти України").

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льон рот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden).

Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення Європейського суду з прав людини від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства").

Враховуючи наведене вище, а саме: відсутність доказів виконання ОСОБА_2 функцій найманого працівника ФОП ОСОБА_1 ; зменшення розміру штрафних санкцій за ст. 265 КЗпПУ до попередження на час прийняття спірної постанови, суд вважає, що спірна постанова прийнята із порушенням принципу пропорційності, зокрема дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

За таких обставин суд задовольняє позовні вимоги.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову Головного управління Держпраці у Херсонській області від 26.12.2019 року №ХС 5215/1738/АВ/П/ТД/ФС про накладення на ФОП ОСОБА_1 штрафу у розмірі 125190,00 грн..

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Г.М. Морська

кат. 112040100