Справа № 620/3006/19
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2020 року м. Чернігів Справа № 620/3006/19

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Бородавкіної С.В.,

за участі секретаря - Гайдука С.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Пінчука Сергія Івановича, секретаря Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Слобідської Алли Іванівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до голови Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Пінчука Сергія Івановича, секретаря Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Слобідської Алли Іванівни, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідачів, яка полягає у невиконанні ними вимог Регламенту роботи Любецької селищної ради сьомого скликання Ріпкинського району Чернігівської області;

- зобов`язати повторно розглянути на наступному пленарному засіданні Любецької селищної ради сьомого скликання питання щодо включення до складу однієї з постійних комісій однойменної ради депутата Любецької селищної ради сьомого скликання ОСОБА_1 за неухильного дотриманням пункту 17 статті 46 та пункту 5 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та статей 21, 23 Регламенту однойменної ради, а саме гласно, за умови розгляду даного питання попередньо у одній з постійних комісій ради, за поданням до пленарного засідання ради усіх передбачених Регламентом ради відповідних документів з даного питання;

- зобов`язати внести до порядку денного наступного пленарного засідання Любецької селищної ради сьомого скликання питання ініційовані загальними зборами громадян смт. Любеч Ріпкинського району Чернігівської області від 29.08.2019 та питання, що були порушені у колективних депутатських запитах від 23.08.2019 за №717/03-16 та від 23.09.2019 за №823/03-05 у відповідності до статей 2, 4, 7, 21, 23, пункту 5 статті 47 Регламенту Любецької селищної ради сьомого скликання та пунктів 7, 8 статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Свої вимоги мотивує тим, що відповідачами було порушено вимоги чинного законодавства України та Регламенту Любецької селищної ради. Зокрема, посадові особи Любецької селищної ради штучно, навмисно, переслідуючи власні інтереси, усунули його від виконання покладних обов`язків місцевого депутата, не повідомивши у належний спосіб про проведення 27.09.2019 пленарного засідання сесії. Крім того, на вказаному засіданні, без його участі та згоди, було вирішено питання про включення позивача до складу постійної комісії з питань житлово-комунального господарства, комунальної власності, будівництва, архітектури та з питань надзвичайних ситуацій вищезгаданої ради. При цьому, питання щодо можливості включення ОСОБА_1 до комісії із земельних відносин, ініційоване фракцією ВО Батьківщина та у депутатських запитах, на засідання не виносилось та не розглядалось.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.07.2020 ухвалу суду першої інстанції від 04.12.2019 скасовано, справу №620/3006/19 направлено до Чернігівського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 20.07.2020 справу №620/3006/19 прийнято до свого провадження та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 08.09.2020 строк проведення підготовчого провадження продовжено на тридцять днів.

Ухвалою суду від 12.10.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу №620/3006/19 призначено до розгляду по суті.

Відповідачі позовні вимоги не визнали, просили відмовити у їх задоволенні та зазначили, що у спірних правовідносинах ними не було допущено порушення чинного законодавства України та Регламенту роботи Любецької селищної ради.

Заслухавши пояснення позивача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є депутатом одномандатного виборчого округу №25 Любецької селищної ради, що підтверджується відповідним посвідченням (а.с. 214 т.1). Рішення про обрання позивача депутатом прийнято Любецькою селищною виборчою комісією 01.07.2019 та оформлено протоколом №9 (а.с. 26).

27.09.2019, відповідно до розпорядження селищного голови від 16.09.2019 №73, відбулось пленарне засідання двадцятої сесії сьомого скликання Любецької селищної ради.

Згідно Протоколу пленарного засідання (пункт 21), на засіданні сесії було заслухано голову селищної виборчої комісії, яка оголосила підсумки проведення додаткових виборів депутатів селищної ради, згідно переліку. За наслідками повідомленої інформації, депутатами одноголосно прийнято рішення «Про результати проведення додаткових виборів депутатів Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області та визнання повноважень новообраних депутатів».

Крім того, на вказаній сесії депутатами, з урахуванням подання сільського голови, вирішено включити до постійних депутатських комісій новообраних депутатів, зокрема, ОСОБА_1 до комісії з питань житлово-комунального господарства, комунальної власності, будівництва, архітектури та з питань надзвичайних ситуацій (а.с. 151-161 т.1).

Разом з тим, позивач зазначає, що на вказане засідання Любецької селищної ради у встановленому порядку його запрошено не було, у зв`язку із чим він не зміг взяти участь в його проведенні. Крім того, питання про включення ОСОБА_1 до зазначеної вище постійної комісії вирішено без отримання відповідно згоди позивача. При цьому, не враховано запропонований постійною комісією Любецької селищної ради із земельних відносин, екології та навколишнього середовища висновок від 26.09.2019 про рекомендацію депутатам селищної ради прийняти рішення щодо включення до складу однойменної постійної комісії депутата ОСОБА_1 (а.с. 58 т.1).

Також позивач зазначає, що головою селищної ради не було розглянуто в установленому порядку колективні депутатські запити від 23.08.2019 за №717/03-16, від 23.09.20198 за №823/03-05 та питання, ініційовані загальними зборами громадян смт. Любеч Ріпкинского району Чернігівської області від 29.08.2019.

У зв`язку з наведеним, ОСОБА_1 звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо доводів ОСОБА_1 про неналежне його повідомлення про скликання двадцятої сесії сьомого скликання Любецької селищної ради, суд зазначає таке.

Згідно із частиною першою статті 140 Конституції України, місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Відповідно до статті 141 Конституції України до складу сільської, селищної, міської, районної, обласної ради входять депутати, які обираються жителями села, селища, міста, району, області на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

Статус голів, депутатів і виконавчих органів ради та їхні повноваження, порядок утворення, реорганізації, ліквідації визначаються законом.

Згідно із статтею 1 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон №280/97-ВР) представницький орган місцевого самоврядування - виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення; склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку.

Частиною третьою статті 12 Закон №280/97-ВР передбачено, що сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.

Згідно пункту 8 частини четвертої статті 42 Закон №280/97-ВР, сільський, селищний, міський голова скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Згідно із частиною першою статті 46 Закону №280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради (частина четверта статті 46 Закону №280/97-ВР). Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць (частина п`ята вказаної статті Закону №280/97-ВР).

Аналогічні положення відображені у Розділі ІІ Регламенту роботи Любецької селищної ради, затвердженого рішенням першої сесії ради сьомого скликання від 01.12.2017 (а.с. 165-178 т.1).

Відповідно до статті 121 Регламенту, секретар селищної ради повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається винести на розгляд ради.

Аналізуючи наведені норми права, суд зазначає, що чинним законодавством України чітко урегульовано порядок скликання, проведення та повідомлення про проведення радами своїх сесій.

У свою чергу, статтею 3 Закону України від 11.07.2002 №93-IV «Про статус депутатів місцевих рад» (далі - Закон №93-IV) передбачено, що депутат місцевої ради є повноважним і рівноправним членом відповідної ради - представницького органу місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів.

Відповідно до частини четвертої статті 49 Закону №280/97-ВР депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Разом з тим, відповідно до частини третьої статті 4 Закону №93-IV, повноваження депутата місцевої ради, обраного замість того депутата, який вибув, або на повторних виборах, починаються з дня заслуховування на черговому після виборів депутата місцевої ради пленарному засіданні відповідної місцевої ради повідомлення територіальної виборчої комісії про підсумки виборів.

Крім того, частиною першою статті 49 Закону №280/97-ВР установлено, що повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Аналогічні положення передбачені статтею 93 Регламенту.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечувалось позивачем у судовому засіданні, депутатом Любецької селищної ради його було обрано на додаткових виборах депутатів сільських, селищних рад, які відбулись 30.06.2019, про що Любецькою селищною виборчою комісією прийнято рішення 01.07.2019, оформлене протоколом №9 (а.с. 26 т.1).

Першою сесією, яка відбулась після обрання ОСОБА_1 депутатом, була спірна сесія двадцятої селищної ради сьомого скликання, призначена на 27.09.2019. У зв`язку з наведеним, враховуючи вищенаведені вимоги Законів, суд зазначає, що саме після заслуховування на вказаній сесії повідомлення голови селищної виборчої комісії про підсумки виборів, ОСОБА_1 став повноважним депутатом селищної ради.

Наведене підтверджується Протоколом пленарного засідання двадцятої сесії сьомого скликання Любецької селищної ради, у пункті 21 якого відображено про заслуховування інформації голови селищної виборчої комісії про підсумки проведення додаткових виборів депутатів селищної ради, згідно наданого переліку, та прийняття депутатами відповідного рішення «Про результати проведення додаткових виборів депутатів Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області та визнання повноважень новообраних депутатів» (а.с. 158 т.1 зворот).

Суд звертає увагу, що Регламентом на секретаря Любецької селищної ради покладено обов`язок повідомляти саме повноважних депутатів про скликання сесії (стаття 121). Однак, на момент винесення селищним головою розпорядження від 16.09.2019 №73 «Про скликання двадцятою сесії селищної ради», ОСОБА_1 не набув повноважень депутата в силу вимог чинного законодавства.

За наведених обставин, суд вважає, що доводи позивача про порушення секретарем селищної ради процедури його повідомлення про скликання двадцятої сесії сьомого скликання Любецької селищної ради є необґрунтованими.

Крім того, суд звертає увагу, що на виконання вимог статті 19 Регламенту, розпорядження селищного голови від 16.09.2019 №73 «Про скликання двадцятою сесії селищної ради» було оприлюднено на офіційному сайті Любецької громади 16.09.2020, що підтверджується листом ПП «Метастудія» від 06.11.2019 №7 (а.с. 162-164 т.1), а тому ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість ознайомитись із прийнятим рішенням та бути присутнім на сесії.

Щодо доводів позивача про протиправне включення його до комісії з питань житлово-комунального господарства, комунальної власності, будівництва, архітектури та з питань надзвичайних ситуацій, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 47 Закону №280/97-ВР постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Відповідно до часини другої статті 49 Закону №280/97-ВР депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради.

Процедура обрання депутатів до складу постійних комісій урегульована Положенням про постійні комісії селищної ради, затвердженим рішенням першої сесії Любецької селищної ради сьомого скликання від 23.11.2017 (а.с. 179-181 т.1).

Так, відповідно до статті 4 Положення, питання обрання і ліквідації постійних комісій, зміни їх складу, обрання голів комісій вирішуються селищною радою виключно на пленарних засіданнях ради.

Постійні комісії обираються радою з числа депутатів селищної ради у складі голови і членів комісії. Пропозиції щодо утворення і обрання постійних комісій ради вносить голова селищної ради. Депутат може входити до складу тільки однієї постійної комісії. Заступник голови постійної комісії і секретар комісії обираються на засіданні комісії. До складу постійних комісій не можуть бути обрані голова та секретар селищної ради (стаття 5 Положення).

Вказані положення кореспондуються із статтею 148 Регламенту.

Як вбачається із матеріалів справи, 29.08.2019 Любецьким селищним головою було надано подання №721/03-16 про включення в постійну комісію з питань житлово - комунального господарства, комунальної власності, будівництва, архітектури та з питань надзвичайних ситуацій депутата по в/о №25 ОСОБА_1 .

Як вбачається з пункту 26 Протоколу пленарного засідання двадцятої сесії сьомого скликання, яке проводилося гласно, із забезпеченням права кожного бути присутнім на ньому, більшістю депутатів підтримано подання селищного голови, у зв`язку із чим відповідно до статті 84 Регламенту прийнято відповідне рішення (головували: за - 15, проти - 0, утримались - 0) (а.с. 159 т.1 зворот).

При цьому, зі змісту протоколу сесії вбачається, що депутатами не висувались альтернативні варіанти включення новообраних депутатів ради до постійних комісій, зокрема, ОСОБА_1 до постійної комісії із земельних відносин, екології та навколишнього середовища. Обґрунтовуючи позов, позивач посилається на висновок постійної комісії із земельних відносин, екології та навколишнього середовища, складений 26.09.2019 (а.с. 58 т.1), однак докази того, що він надавався на розгляд пленарного засідання 27.09.2019 відсутні. Більш того, відповідно до відображеної у протоколі пленарного засідання інформації, депутати Фракції від всеукраїнського об`єднання політичної партії «Батьківщина», які вказані у висновку як голова та секретар вказаної вище постійної комісії (висновок не містить їх підписів), а саме: Максименко О.О. та Снітко М.М. , після прийняття порядку денного попросили перерву на 15 хв та після неї до роботи сесії не повернулись (а.с. 154 т.1).

Крім того, суд звертає увагу, що висновок прийнятий 26.09.2019, що в силу вимог статті 22 Регламенту виключає можливість його включення до порядку денного сесії, яка була призначена на 27.09.2019.

За наведених обставин, суд вважає, що відповідачами було дотримано процедуру включення ОСОБА_4 до постійної комісії, з урахуванням обов`язку депутата бути членом однієї з постійних комісій ради.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідачів внести до порядку денного наступного пленарного засідання Любецької селищної ради сьомого скликання питання, що були порушені у колективних депутатських запитах від 23.08.2019 за №717/03-16 та від 23.09.2019 за №823/03-05.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

У пункті 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або законних інтересів особи на момент її звернення до суду.

При цьому, таке порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у відповідних законодавчих актах право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Разом з тим, саме по собі порушення вимог закону рішенням суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання його протиправним, оскільки обов`язковою умовою для цього є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів відповідним рішенням.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Таким чином, обов`язковою умовою для задоволення позову є доведеність позивачем порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Аналогічні правові висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 21.11.2018 р. у справі № 504/4148/16-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при вирішенні даної справи.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначає, що головою селищної ради в порушення вимог Регламенту та Закону №280/97-ВР не було розглянуто колективні депутатські запити від 23.08.2019 за №717/03-16 та від 23.09.2019 за №823/03-05.

Згідно із статтею 21 Закону №93-IV депутатський запит - це підтримана радою вимога депутата місцевої ради до посадових осіб ради і її органів, сільського, селищного, міського голови, керівників підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, які розташовані або зареєстровані на відповідній території, а депутат міської (міста обласного значення), районної, обласної ради - також до голови місцевої державної адміністрації, його заступників, керівників відділів і управлінь з питань, які віднесені до відання ради.

Разом з тим, відповідно до наявного у матеріалах справи депутатського запиту від 23.09.2019 №823/03-05 (а.с. 35), він поданий не ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність порушення зі сторони відповідача конкретних індивідуальних прав та охоронюваних законом інтересів позивача своїми можливими діями чи бездіяльністю щодо розгляду вказаного запиту.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення ч. 2 ст. 55 Конституції України, в Рішенні від 14.12.2011р. №19-рп/2011 (справа щодо оскарження бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо заяв про злочини) зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, судовому захисту підлягають саме порушені права, свободи та інтереси, належні, при цьому, безпосередньо заявнику.

Аналогічна позиція викладена в постанові Вищого адміністративного суду України від 22.03.2017 у справі №808/9078/15 (№К/800/13971/16), в постановах Верховного Суду України, зокрема, від 27.10.2015 у справі №800/101/15, від 15.11.2015 у справі №800/264/16, від 24.11.2015 у справі №800/259/15, від 01.12.2015 у справах №800/134/15 та №800/135/15, від 28.02.2017 у справі №21-3829а16.

Щодо колективного депутатського запиту від 23.08.2019 (а.с. 34 т.1), суд зазначає, що статтею 22 Закону №93-IV установлено що депутатський запит може бути внесений депутатом місцевої ради або групою депутатів попередньо, або на пленарному засіданні ради у письмовій чи усній формі. Запит підлягає включенню до порядку денного пленарного засідання ради.

Депутатський запит обговорюється у разі необхідності на пленарному засіданні місцевої ради.

Аналогічні за змістом положення містить стаття 107 Регламенту.

Згідно наявного у матеріалах справи розпорядження селищного голови від 21.10.2019 №80, на виконання вищевказаних вимог нормативних актів, розгляд спірних депутатських запитів включений до порядку денного двадцять першої сесії селищної ради сьомого скликання (а.с. 182 т.1).

Щодо вимоги про зобов`язання внести до порядку денного наступного пленарного засідання Любецької селищної ради сьомого скликання питання ініційовані загальними зборами громадян смт. Любеч Ріпкинського району Чернігівської області від 29.08.2019, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 8 Закону №280/97-ВР загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Рішення загальних зборів громадян враховуються органами місцевого самоврядування в їх діяльності. Порядок проведення загальних зборів громадян за місцем проживання визначається законом та статутом територіальної громади.

Постановою Верховної Ради України від 17.12.1993 №3748-ХІІ затверджено Положення про загальні збори громадян за місцем проживання в Україні (далі - Положення), відповідно до статті 1 якого, загальні збори громадян (далі - збори) скликаються за місцем проживання громадян (села, селища, мікрорайону, житлового комплексу, вулиці, кварталу, будинку та іншого територіального утворення) для обговорення найважливіших питань місцевого життя.

Збори скликаються за пропозицією не менш як третини від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні, депутатів Ради, членів постійної комісії, депутатської групи, трудового колективу, об`єднання громадян (стаття 8 Положення).

Відповідно до статті 9 Положення, рішення про скликання зборів доводиться до відома громадян, які проживають на відповідній території, не пізніш як за 7 днів до їх проведення з зазначенням часу скликання, місця проведення зборів, питань, які передбачається внести на їх обговорення.

У випадках особливої необхідності населенню повідомляється про скликання зборів в день їх проведення.

Статтею 12 Положення установлено, що за результатами зборів складається протокол, який підписується головою і секретарем зборів.

До протоколу зборів (конференції) додаються матеріали реєстрації їх учасників (список громадян, які були присутніми на зборах, із зазначенням місця їх проживання або список представників громадян відповідних територіальних утворень, а також рішення органів територіальної самоорганізації громадян про делегування своїх представників для участі в конференції).

Разом з тим, позивачем не було надано жодних належних і допустимих доказів того, що 29.08.2019 відбулись загальні збори громадян смт. Любеч Ріпкинського району Чернігівської області. Відсутній протокол загальних зборів, з якого можливо було б встановити розгляд селищною радою якого питання ініційовано громадянами.

За наведених обставин, суд вважає, що ОСОБА_1 у задоволенні вказаної вимоги слід відмовити.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд вважає, що у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до голови Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Пінчука Сергія Івановича, секретаря Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Слобідської Алли Іванівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту. Апеляційна скарга, з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII ''Перехідні положення'' Кодексу адміністративного судочинства України, подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 02 листопада 2020 року.

Позивач: ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Відповідач 1: голова Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Пінчук Сергій Іванович (, вул. Добринінська, буд. 60, смт. Любеч, Ріпкинський район, Чернігівська область, 15041).

Відповідач 2: секретар Любецької селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області Слобідська Алла Іванівна (, вул. Добринінська, буд. 60, смт. Любеч, Ріпкинський район, Чернігівська область, 15041).

Суддя С.В. Бородавкіна