Справа № 580/3497/20
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2020-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 жовтня 2020 року справа № 580/3497/20 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглядаючи у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, далі позивач) з позовом до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , далі - відповідач) про стягнення податкового боргу в сумі 3392211 грн. 46 коп.

Разом з тим, на адресу суду 22.10.2020 від ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява, згідно якої заявник просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: від 10.10.2019 № про застосування до позивача фінансових санкцій у вигляді збільшення грошового зобов`язання за платежем військовий збір у сумі 156793 грн.; від 10.10.2019 № про застосування до позивача фінансових санкцій у вигляді збільшення грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб у сумі 1868894 грн. 16 коп.; від 10.10.2019 № про застосування до позивача фінансових санкцій у вигляді збільшення грошового зобов`язання на суму 510 грн. за платежем податок на доходи фізичних осіб; від 10.10.2019 № про застосування до позивача фінансових санкцій у вигляді збільшення грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість у сумі 623147 грн. 50 коп.; від 10.10.2019 № про застосування до позивача штрафу за платежем податок на додану вартість, всі винесені на підставі акту перевірки від 11.09.2019 №23/29-00-33-0403 та податкову вимогу відповідача від 13.12.2019 №157855-51 про суму податкового боргу позивача у розмірі 3391359 грн. 29 коп.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити зустрічний позов без руху, зважаючи на такі обставини.

Згідно ч. 1 ст. 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху з нижче зазначених підстав.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі - Закон № 3674).

Частиною 2 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою розмір ставки судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб на 2020 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня 2102 гривні.

Отже, розмір судового збору за подання позивачами до адміністративного суду вказаного позову становить 10510 грн. Належним доказом сплати судового збору є лише оригінал документу.

ОСОБА_1 до матеріалів зустрічного позову подано заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору через скрутний майновий стан,, оскільки у продовж 2019-2020 років ОСОБА_1 не має джерел існування та проживає на допомогу дійтей.

Вирішуючи зазначене клопотання суддя зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони в річному розрахунку.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі Шишков проти Росії (Shishkov v. Russia) від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ Kniat v. Poland від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ Jedamski and Jedamska v. Poland від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В постанові Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Надана ОСОБА_1 до матеріалів зустрічного позову інформація від 05.10.2020 №1412 про відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 3 кварталу 2019 року по 2 квартал 2020 року, не приймається судом до уваги, оскільки у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір» до суду надається докази розміру річного доходу позивача (заявника) - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, зустрічна позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 2 статті 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про необхідність залишити зустрічну позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без руху.

Для усунення недоліків, визначених даною ухвалою, ОСОБА_1 встановлюється п`ятиденний строк, який обчислюється з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимог вказаної ухвали суду зустрічний позов підлягає поверненню заявнику, а копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Гайдаш