Справа № 640/14228/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 жовтня 2020 року місто Київ №640/14228/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача-2 про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Віділайн»
до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у місті Києві
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №640/14228/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Віділайн» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2020 позовну заяву залишено без руху. Позивач у встановлені судом строки усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.07.2020 прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/14228/20 та визначено, що справа буде розглядатись без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 21.08.2020 від представника відповідача-2 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обгрунтоване тим, що позивачем у даній справі пропущено строк звернення до суду, оскільки останнім оскаржується рішення від 07.05.2019 №1157100/401147750, а відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.08.2020 запропоновано позивачу надати свої пояснення стосовно клопотання представника відповідача-2 про залишення позову без розгляду у справі №640/14228/20.

Через канцелярію суду 19.10.2020 позивачем було подано заперечення проти клопотання Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про залишення позовної заяви без розгляду та заяву про поновлення процесуального строку на звернення з позовною заявою до суду про визнання протиправним та скасування рішення від 07.05.2019 №1157100/40114775.

В обгрунтування строків звернення до суду позивач зазначив про те, що за результатами адміністративного оскарження жодної відповіді позивачем отримано не було.

При цьому, відповідачем не надано ані доказів отримання позивачем відповідного рішення про розгляд скарги, ані доказів направлення вказаного рішення засобами поштового зв`язку.

На думку позивача, застосування скорочених строків звернення до суду з урахуванням приписів частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства Україи в даном увипадку є необгрунтованим.

Позивачем на підтвердження позиції щодо строків звернення до суду надано копію відповіді на адвокатський запитвід 18.11.2019 №б/н, копії судових рішень щодо неодноразового порушення прав та інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю «Віділайн».

Виходячи з викладеного, позивач вважає, що причини пропуску строку звернення до суду є поважними, а тому є законні підстави для його поновлення.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із приписами статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішуючи питання стосовно строків звернення до суду, суд зазначає, що відповідно до пункту 3 Розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (зі змінами згідно з Законом України від 30.03.2020 №540-IX) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), (в редакції на момент звернення до суду з даним позовом) строки звернення з адміністративним позовом до суду продовжуються на строк дії такого карантину.

Суд, визначаючись щодо заяви про поновлення строків звернення до суду, виходить з того, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та наслідки у вигляді залишення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави.

Згідно з частиною другою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" констатував, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Проявом цього права є забезпечення для кожної особи можливості звернутися до суду.

У справі "Іліан проти Туреччини" Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

Тобто, пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для прямого застосування наслідків такого пропуску (залишення без розгляду, повернення), оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причин пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

За таких обставин, беручи до увагу ті обставини, що позивач звернувся до суду з даним позовом на момент дії карантину (COVID-19), встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Постанови від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", беручи до уваги надані позивачем докази щодо поважності причин строку звеорнення до суду та з урахуванням приписів Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та вважає, що клопотання представника відповідача-2 про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 121, 123, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Визнати поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «Віділайн» строку звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва.

2. В задоволенні клопотання представника відповідача-2 про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала оскарженнню не підлягає.

Суддя Іщук І.О.