Справа № 500/3329/20
Суддя: Дерех Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

Справа № 500/3329/20

02 листопада 2020 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Дерех Н.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Тернопільській області, заступника начальника управління начальника відділу організаційної роботи та документообігу Найчук Наталії Анатоліївни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

26 жовтня 2020 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Тернопільській області, заступника начальника управління начальника відділу організаційної роботи та документообігу Найчук Наталії Анатоліївни , в якому просив визнати бездіяльність Управління, а саме ненадання повідомлення про одержання надходження вих.№5601 від 14.07.2020 протиправною, зобов`язати Управління надати повідомлення про отримання надходження; визнати бездіяльність Управління, а саме непроставлення на копії звернення вих.№5601 14.07.2020 вхідного номера Управління, та неповернення копії на вимогу заявника протиправною, зобов`язати проставити вхідний номер на копії надходження вих.№5601 від 14.07.2020 та повернути заявнику, притягнути ОСОБА_2 керівника Управління, інших відповідальних осіб до відповідальності за ст.212-3 КУпАП; зобов`язати ОСОБА_3 , Управління надати відповідь та інформацію за надходження вих.№5601 від 14.07.2020.

Відповідно до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі, КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За змістом частини сьомою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно частини восьмої статті 44 КАС України, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною десятою статті 44 КАС України передбачено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом (абзац другий частини восьмої статті 18 КАС України).

Суд зазначає, що Закон України "Про електронний цифровий підпис", який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07.11.2018 року на підставі Закону України "Про електронні довірчі послуги" від 05.10.2017 №2155-VIII (надалі, Закон №2155).

Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України "Про електронні довірчі послуги", який набрав чинності 07.11.2018.

Крім цього, організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22.05.2003 №851-IV (надалі, Закон №851).

Згідно статті 6 Закону №851, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги".

Частиною першою ст.7 Закону №851 передбачено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

У відповідності до пункту 12 частини першої статті 1 Закону №2155, електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Згідно частини другої статті 17 Закону №2155, електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Також, абзацом 1 частини першої статті 18 Закону №2155 передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі наказу Державної судової адміністрації України від 01 червня 2020 року №247 "Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет" з 01 червня 2020 року запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет" як у пілотних судах, у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду, під час використання яких слід керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем.

Таким чином, надсилання процесуальних документів до суду в електронній формі передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеному за покликанням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Тобто, альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми "Електронний суд".

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 2340/4648/18, від 22.08.2019 у справі №520/20958/18, ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.10.2020 у справі №9901/335/20.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява надіслана на електронну поштову адресу Тернопільського окружного адміністративного суду із використанням електронного цифрового підпису ОСОБА_1 , на підтвердження чинності якого надано протокол створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

Тобто, позивачем сформовано та надіслано позовну заяву на адресу Тернопільського окружного адміністративного суду не за допомогою підсистеми "Електронний суд", а електронною поштою, що свідчить про використання заявником способу звернення до суду із позовною заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Крім цього, до позовної заяви не додано доказів, що підтверджують підписання такої електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву із використанням підсистеми "Електронний суд".

У наведеному контексті, суд вважає, що позивачем не дотримано передбаченого законом способу звернення до суду із позовною заявою, у зв`язку із чим така позовна заява підлягає поверненню на підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України.

Крім цього, порядок притягнення до адміністративної відповідальності та застосування адміністративних стягнень встановлено нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Суд зазначає, що згідно із статті 221 КУпАП, судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ст. 212-2 - 212-24 цього Кодексу.

Так, у відповідності до частини 2 статті 246 КУпАП, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності має вирішуватись в порядку, визначеному КУпАП, а тому питання притягнення до адміністративної відповідальності не відноситься до повноважень окружного адміністративного суду.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем, серед іншого, заявлено вимогу про притягнення ОСОБА_2 керівника Управління, інших відповідальних осіб до відповідальності за ст.212-3 КУпАП.

Згідно частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Частиною четвертою статті 172 КАС України передбачено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, які належить розглядати судам різної юрисдикції.

Аналогічний за змістом висновок викладений в ухвалі судді Великої Палати Верховного Суду від 24.05.2018 року у справі № 9901/3/17.

Отже, позивачем об`єднано позовні вимоги, які підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства та позовну вимогу, що підлягає розгляду в порядку, визначеному КУпАП, а тому, при зверненні до суду порушено правила об`єднання позовних вимог.

Згідно пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню, оскільки позивачем при поданні позовної заяви не дотримано вимог, визначених пунктом 3 частини 4 статті 169 КАС України, пунктом 6 частини 4 статті 169 КАС України.

Частиною шостою та восьмою статті 169 КАС України передбачено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 241, 248 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву і додані до неї документи ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Тернопільській області, заступника начальника управління начальника відділу організаційної роботи та документообігу Найчук Наталії Анатоліївни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Дерех Н.В.