Справа № 520/11070/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2020 р. № 520/11070/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (61003, м. Харків, пров. Короленка, 19), третя особа - адвокат ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд: 1. Скасувати Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

2. Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Харківської області порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_2 .

3. Стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 841 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 є протиправним та таким, що винесено з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 01.09.2020 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 28.09.2020 року надано до суду відзив на адміністративний позов в якому відповідач щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що рішення КДКА Харківської області від 14.07.2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 є законним, вмотивованим та обґрунтованим, прийнятим без порушення норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженим рішенням ради адвокатів України від 16.02.13 №77 (далі -Регламент) та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 12, а тому є таким, що не підлягає скасуванню.

26.10.2020 року до суду надійшли пояснення третьої особи -адвоката ОСОБА_2, в яких третя особа щодо задоволення позовних вимог також заперечувала зазначивши, що Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 є законним та таким, що винесено в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 03.03.2020 року до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області надійшла скарга позивачки - ОСОБА_1 , № 0078/20 від 03.03.2020 року на дії адвоката ОСОБА_2 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1426 від 14.02.2007 року, видане Харківською обласною КДКА.

У своїй скарзі позивачка - ОСОБА_1 , зазначила що 22.12.2019 року вона потрапила у ДТП, у зв`язку з чим був повністю знищений транспортний засіб (Volkswagen Polo Sedan, НОМЕР_1 ). У зв`язку з такими обставинами їй потрібна була кваліфікована допомога адвоката, тому що ситуація по ДТП набула спірного характеру відносно іншого учасника ДТП.

23 грудня 2019 року позивачка заключила договір про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_2., а 20 лютого 2020 року вона була вимушена достроково в односторонньому порядку розірвати цей Договір, виходячи з наступного.

Адвокат ОСОБА_2 вже через три дні після заключення Договору стала переконувати ОСОБА_1 в тому, що, було б правильніше в цій ситуації, взяти всю вину за ДТП на себе і не доводити справу до суду, а натомість обіцяла взяти розписку від противної сторони про те, що вони не будуть мати до неї ніяких фінансових претензій. Але, вже на той момент, вона змогла надати своєму адвокату відео доказ аварії, яка трапилась 22.12.2019 року, де чітко видно, що її машину б`є у правий бік LEXUS № НОМЕР_2 , за кермом якого знаходилась ОСОБА_3 , яка бачила її, але не гальмувала і на підвищеній скорості вдарила її машину. Вина ОСОБА_4 була зрозуміла і вона подумав три дні відмовилася від такої пропозиції свого адвоката і запропонувала їй іншу правову позицію щодо обопільної вини у ДТП, хоча її вина на цей час не доказана. Це викликало незадоволення ОСОБА_2 і вона неодноразово переконувала її у своїй позиції.

ОСОБА_2 вже через два або три дні після укладення Договору стала контактувати з протилежною стороною. Контакти були телефонні, але, за її власними словами, була і пряма зустріч. Таке спілкування та зустріч вона пояснювала необхідністю як можна більше дізнатися інформації про протилежну сторону, щоб потім використати у її інтересах.

Зрозумів, що переконати її взяти всю вину за ДТП на себе у неї не вдасться, вона обманула ОСОБА_1 і переконала прийти до ГАІ і підписати Протокол про адміністративне правопорушення, мотивуючи це тим, що вони пропустять строки розгляду справи в суді, справа не вспіє попасти до суду; казала, що протилежна сторона постійно ходить в ГАІ і вимагає розгляду справи і навіть збирається писати скаргу на дії посадових осіб в ГАІ. При цьому, з самого ГАІ їй не приходило ніякого повідомлення або виклику, і пішла вона туди, тільки тому, що довіряла своєму адвокату, вона сказала, що це в її інтересах. А вже далі, 17.02 2020 року, коли у неї була можливість побачити справу в Дзержинському суді вона з дивуванням побачила, що протокол був складений тільки відносно неї, а відносно іншої сторони - ОСОБА_4 ніякою протоколу складено не було, відносно неї ніяких процесуальних дій не проводилось і вона вже за своїм статусом є потерпілою, а ОСОБА_1 правопорушником.

Скаржниця, у свою чергу, неодноразово звертала увагу свого адвоката на порушення правил дорожнього руху з іншої сторони - водієм ОСОБА_4 і просила свого адвоката сказати про ці факти в ГАІ.

Після написання слів у Протоколі і підпису, їй ніхто не видав копію Протоколу і навіть не сказав про це, а адвокат на це не звернула ніякої уваги.

17.02.2020 року після ознайомлення позивачки з матеріалами справи в суді то здивувалась тому факту, що у справі відсутній доказ - Схема організації дорожнього руху на перехресті пр. Науки - вул. Новгородська, отриманий у комунальному підприємстві «Харків -Сигнал». Цей доказ вона доставала за запитом ОСОБА_2 , за що заплатила їй 700 грн. і передала їй для того, щоб вона долучила його до матеріалів справи в ГАІ, як її адвокат. Але ні в опису справи, ні в матеріалах самої справи цього доказу не було.

17.02.2020 року позивачка та адвокат ОСОБА_1 зустрілись з адвокатом в Дзержинському суді, де адвокат копіювала за допомогою телефону справу (за що позивачка заплатила 1000 грн.), а через два дні - 19.02.2020 р. повинна була слухатися справа, (але її перенесли на 06.03 2020 р. у зв`язку з тим, що суддя Аркатова К. була на курсах підвищення кваліфікації).

06.03 2020 року ОСОБА_1 , була подана заява судді Дзержинського районного суду м. Харкова Аркатовій К.В. з метою ознайомлення з матеріалами справи .

10.03.2020 року при ознайомленні з матеріалами своєї справи вона виявила, що до неї було додано наступні документи: 1) Заява ОСОБА_2 щодо ознайомлення з матеріалами її справи від 17.02. 2020 року; 2) Витяг з Договору про надання правової допомоги від 17.02. 2020 року підписаний ОСОБА_2 та з її підробленим підписом; 3) Заява ОСОБА_2 де вона повідомляє про те, що договірні відносини з ОСОБА_1 припинені внаслідок розірвання Договору від 25.02.2020 року; 4) Повідомлення від 21.02.2020 року про розірвання договору від 23.12.2019 року; 5) Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1426. Всі ці документи були долучені до матеріалів справи вже після 03.03.2020 року, тобто, після того, як нею була надана скарга до КДКА Харківської області. Ці документи були відсутні у справі і тому їх не було в опису документів, які знаходилися у справі станом на 03.03.2020 року.

Окрім цього, 10.03.2020 року вона побачила у Витягу з договору про надання правової допомоги від 17.02 2020 року, що її підпис було підроблено, тому що ніяких документів саме 17.02 2020 року при зустрічі з ОСОБА_2 в Дзержинському районному суді вона не підписувала, не завіряла і взагалі їх не було, та такого документа взагалі ніколи не бачила.

Також, просила звернути увагу на п.п.2.2.6. Договору про надання правової допомоги від 23.12.2019 року, де ОСОБА_2 , всупереч норм Кримінального кодексу України (ст. 358) перевищує свої професійні повноваження і прямо бере на себе зобов`язання «складати та подавати відповідні заяви, скарги, клопотання тощо з правом їх підписання від імені Клієнта...». Отже, ця умова її договору визначально є протизаконною та протиправною.

Також позивачка вважає, що не відповідає дійсності і той факт, що під Протокол засідання КДКА Харківської області ОСОБА_2 казала, що копія Протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності була видана і скаржниці і їй. Капітан поліції Скиба Є. К. згідно з ст. 254 КУпАП та Інструкції № 1395 взагалі не мав право видавати 2 копії протоколу. Якщо при цій дії був присутній адвокат-то копія протоколу повинна була б бути надана або ОСОБА_1 особисто, або за її згодою адвокату і цього було б цілком достатньо для дотримання її права на отримання даної копії.

Під час розгляду справи судом було встановлено, що Членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області ОСОБА_8 на підставі доручення голови дисциплінарної палати № 0078/20 від 03.03.2020 було проведено перевірку відомостей, викладених в скарзі позивачки від 03.03.2020 року.

Зазначеною перевіркою було встановлено, що 23.12.2019р між адвокатом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , був укладений договір про надання правової допомоги у зв`язку з ДТП, що мало місце 22.12.2019р. на перехресті вул. Новгородській та ир. Науки в м. Харкові.

Під час звернення та підписання договору водій ОСОБА_1 повідомила адвокату, що вона точно не має можливості зазначити механізм та характер ДТП, також не змогла пояснити як воно сталося, але підтвердила та наполягала, що зіткнення сталося на швидкості, та автомобіль VOLKSWAGEN POLO державний номер НОМЕР_3 , яким вона керувала рухався головною дорогою, та перетинала вона дорогу на зелене світло, рухаючись за синім автомобілем, який маневрував під експериментальний знак.

На місце зіткнення автомобілів 22.12.2019р. виїжджала слідча оперативна група. Під час укладання договору не можливо було вибудувати детально план захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , оскільки адвокат не є експертом у галузі трасолігії та авто техніки, фоноскопії, виходячи з конкретних обставин ДТП, ОСОБА_2 вимушена була з метою перевірки усіх обставин та забирання доказів належних та допустимих по справі направити запити на отримання з усіх камер відео спостереження, відеозапису моменту зіткнення та фіксування сигналів світлофору до служби ТРІОЛАН, банку та компанії яка здійснює на перехресті де сталося зіткнення.

Через 3 дні з моменту направлення запиту почали надходити відеоматеріали з усіх камер, оскільки на даному перехресті є такі установи як банки та компанії з продажу автомобілів як нових так і вживаних, також є 2 відеокамери служби ТРІОЛАН.

Продивившись відеоматеріал разом з ОСОБА_1 адвокату ОСОБА_2, стало зрозуміло, що ОСОБА_1 , або не вірно тлумачить механізм ДТП, або не розуміється на правилах дорожнього руху, або вводить адвоката в оману та намагається з допомогою адвоката уникнути відповідальності, що саме вона допустила порушення які призвели до ДТП 22.12.2019р.

З відеоматеріалу вбачається, що її автомобіль VOLKSWAGEN POLO державний номер НОМЕР_3 рухається по вул. Новгородській та на перехрестя виїжджає на чітко червоний сигнал світлофору.

Адвокатом також було зроблено запити до КП СИГНАЛ, та отримано відповідь про роботу світлофорних об`єктів станом на 22.12,2019р.

Коли позивачка - ОСОБА_1 , переглянула відеоматеріал, сама повідомила адвокату, що дійсно вона виїхала на перехрестя на червоний сигнал світлофору, це також підтверджує відео.

Вивчивши ретельно весь матеріал який складений відносно ОСОБА_1 покази свідків, та її пояснення, які також долучено до матеріалів справи, адвокатом було зроблено висновок, по те, що дійсно мало місце порушення ПДР України, а саме п. 8.7.3.

Під час співпраці, ОСОБА_9 повідомила адвокату, що про саме її вину їй було повідомлено слідчим на місці ДТП, та власник автомобілю LEXUS RX 350 державний номер НОМЕР_2 , яким керувала ОСОБА_10 запропонувала мирне вирішення цього питання та залишила позивачці номер телефону для складання документів до страхової компанії.

Під час однієї з зустрічей ОСОБА_1 просила адвоката застосувати засоби медіації, та примирити її з власником та водієм LEXUS RX 350 державний номер НОМЕР_2 .

На вимогу ОСОБА_1 , з номеру телефону позивачки було здійснено у присутності адвоката дзвінок, другому учаснику ДТП з цієї розмови стало зрозуміло, що інший учасник руху та власник автомобілю налаштовані досить конструктивно, та готовий відповідно до страхового полісу АО 6659869 від 29.08.2019р, отримати розмір франшизи та надати розписку ОСОБА_1 про відсутність будь яких претензій поза межами страхового відшкодування, тобто отримати розмір страхового відшкодування за забезпеченим автомобілем та не позиватися до ОСОБА_1 за цивільним позовом відповідно до вимог ст. 1194 ЦК України.

Крім того власник LEXUS RX 350 державний номер НОМЕР_2 , у присутності адвоката у телефонному, режимі повідомив, що вартість ремонту за попереднім розрахунком складає близько 160 000,00 грн.

Крім того зазначеною перевіркою було встановлено, що при складанні адміністративного протоколу, по прибуттю до управління патрульної поліції з`ясувалось, що телефоном ОСОБА_9 викликалася неодноразово, але не прибувала на зазначену дату.

Особа яка складала протокол, повідомила, що ОСОБА_1 постійно повідомляла, що прийде до поліції для складання протоку та казала, що захворіла то вона то дитина, тобто на думку адвоката, ОСОБА_1 , також зловживала правами та намагалася уникнути відповідальності за скоєння ДТП від 22.12.2019р.

Протокол складався у присутності адвоката, під її контролем, де чітко зазначено особисто, власноруч правопорушником ОСОБА_1 де було зауважено про незгоду з протоколом, та фактами та погоджено дані пояснення, оскільки у правопорушника ОСОБА_1 виникли сумніви стосовно того на який сигнал світлофору перетинав перехрестя автомобіль LEXUS RX 350 державний номер НОМЕР_2 , та стосовно швидкості руху цього автомобілю.

Адвокатом також було підготовлено клопотання до суду про призначення експертизи комплексної, але 17.02.2020р. судове засідання було відкладено оскільки суддя Аркатова К.В. перебувала на заняттях у Харківському апеляційному суді, про що вона та скаржниця дізналися з повідомлення яке було біля кабінету приймальні суді.

Після ознайомлення з матеріалами справи № 638/1375/20 чоловік позивачки, почав наполягати на своїх питаннях на експертизу, адвокат йому відмовила, та повідомила, що втручання у її діяльність є не припустимим.

Адвокат вважає, що під час виконання договору від 23.12.2019р. при наданні правової допомоги ОСОБА_1 не було завдано жодним чином будь якої шкоди, її інтересам, навпаки зібрані докази та розроблена тактика та механізм захисту саме її інтересів, відповідно до наданої нею інформації.

15.02.2020р. було погоджено дату на 17.02.2020р. додаткового ознайомлення з матеріалами адміністративної справи відносно ОСОБА_1 .

Адвокат заздалегідь підготувала заяву на ознайомлення в печатному вигляді, а витяг з договору складала 17.02.2020р. за умови присутності ОСОБА_1 та її чоловіка на ім`я ОСОБА_12 , та надала особисто в руки.

Після складання надала ОСОБА_1 на підпис. Після складання та підписання сторона витягу звернулася до помічника суді Аркатової К.В. з проханням надати справу за ст. 124КУпАП відносно ОСОБА_1 на ознайомлення.

Під час ознайомлення вони разом з ОСОБА_1 фотографували справу, передивлялися та перечитували, перевіряли, щоб усі листи, докази були на місці.

Будь яка доцільність фальсифікації підпису ОСОБА_1 з боку адвоката була відсутня, оскільки ОСОБА_2 , була її адвокатом на той час, що також не заперечує скаржниця.

Протокол від 20.01.2020р. о 12-10 на ОСОБА_1 , складався у присутності адвоката.

Адвокатом було здійснено фаховий захист та супровід інтересів скаржниці, при складанні, заповненні та підписанні протоколу 20.01.2020р.

Протокол містить підпис про обізнаність правопорушника ОСОБА_1 за що складено протокол, роз`яснені права та обов`язки, надала свої заперечення з приводу механізму та характеру ДТП, останній рядок у протоколі містить також підпис ОСОБА_1 про те, що зі змістом протоколу ознайомлена, копію протоколу отримала, внесені данні про правопорушника правильні.

Крім того судом було встановлено, що відповідно до пояснень адвоката ОСОБА_2 на скаргу ОСОБА_1 від 03.03.2020 року, під час надання правової допомоги від імені скаржниці адвокату постійно телефонували люди які повідомляли що вони родичі, ОСОБА_1 , та є фахівцями у галузі права, співробітники суду, а саме судді у відставці та діючі керівники СБУ та вимагали надати їм інформацію про хід справи у телефонному режимі, крім того в діяльність адвоката почав втручатися чоловік скаржниці на ім`я ОСОБА_12 , який вимагав від неї написання досудової промови, як передбачено у кримінально процесуальному кодексі України у справі та складання клопотання про призначення експертизи у форматі який вимагає саме він, оскільки він вважає, що питання необхідно поставити саме в його редакції.

Крім того з адвокатом у телефонному режимі з телефонного номеру НОМЕР_4 вийшов на зв`язок чоловік, який повідомив, що він сімейний адвокат сім`ї ОСОБА_1 , та телефонує за дорученням ОСОБА_5, яка є рідною сестрою ОСОБА_1 , вона вимушена була відмовити у наданні будь якої інформації, та повідомити ОСОБА_1 , про недопущення подібних відносин, крім того було роз`яснено, що якщо особа бажає, щоб у справі приймав участь ще фахівець у галузі права, то це її право.

Під час надання правової допомоги сама ОСОБА_9 жодного разу не скаржилася на дії адвоката, та будь яких претензій не висувала.

У ОСОБА_12 , (чоловік скаржниці) викликали зауваження адвоката негативні емоції, після чого вона попрохала його більше їй не телефонувати та не нав`язувати свою думку, та повідомила, що спілкування можливе лише з замовником послуг, тобто тільки з ОСОБА_1 .

Після чого було зроблено неодноразово зауваження як самій ОСОБА_1 та її чоловіку ОСОБА_12 , про неприпустимість втручання, будь якого тиску на адвоката, оскільки на той час було погоджено та визначено тактику та міра об`єму захисту інтересів ОСОБА_1

19.02.2020 року та 20.02.2020 року втручання в діяльність третьої особи повторилось, у зв`язку з чим 21.02.2020 року адвокат ОСОБА_2 повідомила позивачку про розірвання договору та підготувала письмове повідомлення, яке направила поштою цінним листом з описом вкладень.

З огляду на вищевикладене, Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2020 року скаржниці було відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Позивачка, вбачаючи в зазначеному рішення порушення своїх прав, звернулась за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року №5076-VI (далі - Закону № 5076-VI) адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом. Адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Статтею 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до положень статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

При цьому, відповідно до вимог статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій:1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з положеннями ст. 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

З наведених норм законодавства вбачається, що підставою для порушення дисциплінарного провадження є заява, яка містить документально підтверджені факти порушення адвокатом вимог Правил адвокатської етики, або іншого законодавства, яке регулює діяльність адвокатів.

Варто також зауважити, що критерій добросовісності адвоката при наданні ним правової допомоги, в контексті вимог Правил адвокатської етики, зобов`язує останнього, з урахуванням всіх обставин та можливих правових наслідків, використовувати всі надані йому законодавством можливості з метою захисту прав клієнта та належного виконання власних професійних обов`язків.

В позовній заяві позивачка зазначає, що в матеріалах дисциплінарної справи відсутні документи, які б свідчили про здійснення конкретних дій, які були б спрямовані на встановлення дійсних обставин справи. В основу Довідки від 14.07.2020 року ОСОБА_8 та в основу Рішення КДКА Харківської області було покладено усні пояснення адвоката ОСОБА_2 без використання встановлених законом методів щодо практичної їх перевірки, з огляду на що суд зазначає, наступне.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно із приписами ст. 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до положень ст.39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Як передбачено приписами ст. 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи.

Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи.

У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці. Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до приписів ст. 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Згідно із п. 2, 3 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, що затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 (далі - Положення №120) дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як передбачено приписами п. 9 Положення №120 право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до п.12 Положення №120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Вимоги до заяви (скарги) визначені п. 14 Положення №120.

При цьому, як передбачено положеннями п. 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Як передбачено приписами п.39 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

Відповідно до п. 40 Положення №120 розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як передбачено положеннями п. 43 Положення №120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що перевірка відомостей викладених в скарзі позивачки від 03.03.2020 року була здійснена відповідачем в межах та в порядку чинного законодавства України.

Щодо доводів позивачки, що адвокатом ОСОБА_2, було без встановлених законодавством документів і необхідної їх реєстрації через канцелярію та без отримання резолюції судді брала на ознайомлення справу позивачки, працюючи на той час в інтересах іншої справи, то суд зазначені доводи не приймає до уваги, оскільки з зазначених доводі не видається можливим встановити дату ознайомлення адвоката ОСОБА_2 з матеріалами справи та визначити на дату ознайомлення наявність чи відсутність повноважень адвоката ОСОБА_2

Крім того, як вже було встановлено судом вище, 17.02.2020 року позивачка спільно з адвокатом зустрілись в Дзержинському суді, де адвокат копіювала за допомогою телефону справу, а через два дні - 19.02.2020 р. повинна була слухатися справа, (але її перенесли на 06.03 2020 р. у зв`язку з тим, що суддя Аркатова К. була на курсах підвищення кваліфікації).

А отже суд зазначає, що на вказану вище дату адвокат ОСОБА_2 мала повноваження на ознайомлення з матеріалами справи в суді, оскільки була адвокатом позивачки.

Крім того суд зазначає, що відповідно до Інструкція з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814 встановлено, що справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією судді (судді-доповідача), або голови суду, або заступника голови суду, або секретаря відповідної судової палати на підставі письмової вимоги (заяви) таким особам: прокуророві, який має право на участь у розгляді справи, - після пред`явлення службового посвідчення; адвокатам, які беруть участь у розгляді справ (після пред`явлення документа, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, зокрема: посвідчення адвоката, договору про надання правової допомоги; довіреності; ордера; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги); учасникам справи (кримінального провадження), а також особам, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки (після пред`явлення документа, що посвідчує особу: паспорта, службового посвідчення, пенсійного посвідчення тощо, та в необхідних випадках - доручення представника).

Особам, які мають право витребування справ за службовим становищем для проведення аналізів, узагальнень або з іншою метою, не пов`язаною з розглядом справи (матеріалів кримінального провадження), справи видаються тільки на підставі відповідної письмової вимоги з резолюцією голови суду (якщо провадження у справі закінчено) або судді/судді- доповідача (якщо провадження у справі не закінчено), після пред`явлення службового посвідчення.

Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) проводиться виключно у приміщенні суду, у визначеному наказом голови суду місці, протягом усього робочого часу суду та в присутності працівника апарату суду.

Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) та протоколом (журналом) судового засідання особи, яка перебуває під вартою (підозрюваної, обвинуваченої або засудженої), відбувається у спеціально відведеному місці приміщення суду, визначеному головою суду.

Факт ознайомлення із матеріалами справи (кримінального провадження) фіксується працівником апарату суду в журналі видачі судових справ (додаток 9) шляхом вчинення запису про те, хто і коли ознайомлювався зі справою (матеріалами кримінального провадження).

У порядку підготовки судової справи для ознайомлення відповідальний працівник суду після отримання заяви з резолюцією та судової справи забезпечує (перевіряє) її формування згідно з вимогами Інструкції (зокрема, перевіряються наявність томів, повнота підшивання матеріалів справи, наявність опису, відповідність змісту опису фактичній наявності документів, наявність та цілісність технічних носіїв з аудіозаписом (відеозаписом) судового засідання).

Судова справа видається для ознайомлення після перевірки документів, що посвідчують особу та її повноваження відповідно до чинного законодавства.

Особи під час ознайомлення з матеріалами судових справ можуть робити з них виписки та копії відповідно до вимог законодавства.

Таким чином суд зазначає, що надання справи на ознайомлення є виключною прерогативою голови суду (якщо провадження у справі закінчено) або судді/судді- доповідача (якщо провадження у справі не закінчено).

Щодо доводів позивачки, що ОСОБА_8 у довідці вказує, що свідками ДТП яке сталося 22.12.2019 року є 7 чоловік, однак в зазначеній справі взагалі відсутні свідки, оскільки 2 свідки є відповідно до закону неналежними, що в свою чергу свідчить про неналежне виконання своїх повноважень членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, з огляду на що суд зазначає, що зазначене питання не тягне за собою негативних наслідків для позивачки, оскільки правовий статус свідків може бути визначений лише за рішенням суду в межах розгляду справи про ДТП яке сталося 22.12.2019 року.

Щодо доводів позивачки, що адвокатом ОСОБА_2 було порушено п.п.2.2.6 про надання правової допомоги від 23.12.2019 року, де адвокат всупереч норм Кримінального кодексу України (ст. 358) перевищує свої професійні повноваження і прямо бере на себе зобов`язання «складати та подавати відповідні заяви, скарги, клопотання тощо з правом їх підписання від імені Клієнта...». Отже, ця умова її договору є протизаконною та протиправною, у зв`язку з чим суд зазначає, що відповідно до зазначеного вище п.п.2.2.6 договору про надання правової допомоги від 23.12.2019 року судом встановлено, що для здійснення адвокатської діяльності, зазначеної в п.п. 1.1, 1.2 даного Договору, адвокату надається наступний об`єм повноважень: "представляти і захищати права та законні інтереси Клієнта в судах загальної та спеціальної юрисдикції, у тому числі судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій, з усіма правами, наданими позивачу, відповідачу, третій особі, заявнику у відповідності до вимог ЦПК України, ГПК України, КАС України; підозрюваному, обвинуваченому, цивільному відповідачу, потерпілому, цивільному позивачу, свідку у відповідності до вимог КПК України, особі, що притягається до адміністративної відповідальності чи особи, що є потерпілим під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до вимог КУпАП, ПК України, МК України, стягувачу, боржнику у виконавчому провадженні згідно із вимогами ЗУ "Про виконавче провадження"; представництво в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, правоохоронних та контролюючих органах незалежно від форми власності, перед фізичними та юридичними особами, у тому числі складати, подавати та отримувати відповідні документи, довідки тощо, складати та подавати відповідні заяви, скарги, клопотання тощо з правом їх підписання від імені Клієнта, виконувати всі інші дії, що є необхідними та пов`язаними із виконанням умов даного Договору, та є необхідними для належного здійснення захисту прав та законних інтересів Клієнта".

Відповідно до ч.1 ст. 626 ЦПК встановлено, що Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

З огляду на вищевикладене та аналізуючи п.п.2.2.6 Договору про надання правової допомоги від 23.12.2019 року сторони договору домовилися про обсяг прав адвоката за даним договором, що підтверджується особистим підписом позивачки, наявним в даному договорі.

З огляду на вищевикладене зазначений довід позивачки про перевищення адвокатом ОСОБА_2 свої професійні повноваження є необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності.

Також суд зазначає, що згідно ч.4 ст. 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року « 09» червня 2017року, звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Згідно з ч.7 ст. 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року « 09» червня 2017 року, щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності (ч.2 ст. 36 . Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» N 5076-VI від 05.07.2012 року).

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою) (абз. 2 ч.2 ст. 36 . Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» N 5076-VI від 05.07.2012 року).

Звернення до органів адвокатського самоврядування з відповідними скаргами без дотримання всіх формальних вимог, визначених Положенням про порядок прийняття та розгляду, скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, не може бути підставою для порушення дисциплінарного провадження.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України, а тому, вказане рішення є правомірним та підстави для його скасування - відсутні.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (61003, м. Харків, пров. Короленка, 19), третя особа - адвокат ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.