Справа № 200/7121/20-а
Суддя: Стойка В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2020 р. Справа№200/7121/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Стойки В.В.,

при секретарі Дідевич І.О.,

за участю:

представника відповідача Голуб М.І.

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Еталь до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

31.07. 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Еталь до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми Н від 17 березня 2020 року №, відповідно до якого встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 та згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ 9 092 887,47 грн. застосовано штраф у розмірі 40% у сумі 3 637 155,02 грн.;

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що приймаючи податкове повідомлення-рішення від 17 березня 2020 року, на підставі проведення камеральної перевірки, відповідач не діяв у спосіб наданих йому законодавством повноважень, оскільки предметом камеральної перевірки не може бути перевірка повноти декларування зобов`язань з ПДВ. Позивач вказав, що податковий орган наділений повноваженнями проводити камеральну перевірку, при проведенні якої підлягають перевірці дані, задекларовані платником податків у поданій ним до податкового органу податковій звітності, при цьому у ГУДПС у Донецькій області не було підстав здійснювати перевірку граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних під час проведення камеральної перевірки. При цьому позивач не заперечував факт реєстрації податкових накладних з порушенням граничного терміну, однак вказав, що це відбулося не з вини підприємства, а через нестабільну роботу ключів ЕЦП, які необхідні для реєстрації податкових накладних з невідомих для позивача причин, у зв`язку з чим застосування штрафів за таку затримку до позивача є необґрунтованим, тому податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню.

Відповідач позов не визнав, 03 вересня 2020 року, засобами електронного зв`язку, надав відзив на адміністративний позов в якому зазначив, що камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем п. п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: порушення ТОВ «ЕТАЛЬ» реєстрацію податкових накладних за серпень 2019 року зареєстровані в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 61 до 365 днів, що стало підставою для винесення податкового повідомлення-рішення щодо застосування штрафу. При цьому, відповідач вважає необґрунтованими твердження позивача щодо неможливості вчасно подати та зареєструвати податкові накладні у зв`язку із нестабільною роботою ключів ЕЦП, оскільки згідно даних ІАС «Архів електронної звітності» по податковим накладним виписаними ТОВ «Еталь» у вересні 2019 року позивачем було подано та зареєстровано ряд податкових накладних. До того ж податковий орган не відповідає за роботу ключів, оскільки видачею таких ключів займаються акредитовані центри. У задоволенні позову просив відмовити.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року вирішено відкрити провадження в адміністративній справі, справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначити підготовче засідання на 19 серпня 2020 року.

19 серпня 2020 року підготовче засідання було відкладено на 24 вересня 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2020 року було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження по справі та відкладено підготовче засідання до 01 жовтня 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено адміністративну справу до судового розгляду по суті на 22 жовтня 2020 року.

У судове засідання позивач явку свого представника не забезпечив, докази належного повідомлення про дату та час розгляду справи наявні в матеріалах справи.

Представник відповідача у судовому засідання просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав зазначених у відзиві.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач Товариства з обмеженою відповідальністю Еталь 18 листопада 2015 року зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 40127920, місцезнаходження: Донецька обл., м. Маріуполь, вул. Шевченка, б. 258, оф. 6-А, основний вид діяльності є: оптова торгівля тютюновими виробами (код КВКД 46.35), є платником податку на додану вартість.

Головним управлінням ДПС у Донецькій області була проведена камеральна перевірка з питань дотримання умов щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством , в ЄРПН податкових накладних та/або розрахунків коригувань складених у серпні 2019 року , за результатами якої складено акт перевірки № 1085/0599-54-04/40127920 від 28 лютого 2020 року.

З висновків акта вбачається, що ТОВ «Еталь» у серпні 2019 року порушені терміни реєстрації податкових накладених від 61 до 365 днів на суму ПДВ 9092887,47 грн.

17 березня 2020 року на підставі Акта перевірки 1085/0599-54-04/40127920 від 28 лютого 2020 року було прийнято податкове повідомлення-рішення форми Н №, відповідно до якого за звітний період серпень 2019 року встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 та згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ 9 092 887,47 грн. застосовано штраф у розмірі 40% у сумі 3 637 155,02 грн.;

Позивач, вважаючи вказані податкові повідомлення-рішення протиправними та такими, що прийнято з порушенням вимог податкового законодавства, оскільки останні прийняті на підставі актів камеральних перевірок, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (далі ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Приписами пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України закріплено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

У відповідності до пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: 1) платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих (у тому числі призупинених) ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством; 2) дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках; 3)згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Згідно з пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

У відповідності до положень пунктів 58.1, 58.2 статті 58 Податкового кодексу України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт: невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації; завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу; заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. У разі зменшення (збільшення) контролюючим органом суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платнику податків надсилаються (вручаються) окремі податкові повідомлення-рішення. Контролюючий орган веде реєстр виданих податкових повідомлень-рішень щодо окремих платників податків.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України закріплено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 123.1 статті 123 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування. При повторному протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов`язання з цього податку, зменшення суми бюджетного відшкодування - тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 50 відсотків суми нарахованого податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Згідно з пунктом 200.10 статті 200 Податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання). Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач, з посиланням на правові висновки Верховного Суду, що викладені в постанові від 23 жовтня 2018 року по справі №809/2400/15, оскаржує спірне податкове повідомлення-рішення з підстав прийняття останнього за результатами камеральної перевірки.

Проте суд зазначає, що предметом розгляду у справі №809/2400/15 був склад податкового правопорушення, що полягав у несвоєчасності слати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету. До того ж у вказаній постанові Верховний Суд дійшов висновку, що камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Відповідно до акта перевірки від № 1085/0599-54-04/40127920 від 28 лютого 2020 року предметом перевірки стала своєчасність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування складених у серпні 2019 року на суму ПДВ 9 092 887,47 грн.

Як вже зазначалось вище, відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Таким чином, камеральна перевірка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства, предмет якої передбачає проведення контролюючим органом арифметичного та логічного контролю правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів).

Також під час камеральної перевірки може бути перевірена своєчасність, зокрема реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до них у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків до них у Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Інші обставини, які впливають на своєчасність, достовірність, повноту нарахування і сплати податків, є предметом перевірки контролюючим органом під час здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 ПК України.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що предметом камеральної перевірки, у розумінні підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних.

Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04 вересня 2020 року по справі №805/4480/16-а, висновок якого суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин (частина 5 статті 242 КАС України).

Таким чином, суд дійшов висновку, що камеральна перевірка проведена Головним управлінням ДПС у Донецькій області правомірно, внаслідок чого виявлено порушення термінів реєстрації податкових накладних, що позивачем не заперечується.

Суд критично ставиться до тверджень позивача щодо відсутності вини підприємства, у порушенні термінів реєстрації податкових накладних внаслідок нестабільної роботи ключів ЕЦП, оскільки матеріалами справи підтверджується реєстрація товариством інших податкових накладних в цей період, при цьому суд ураховує, що порушення термінів реєстрації податкових накладних склало більше 120 днів.

Таким чином, податкове повідомлення-рішення від 17 березня 2020 року №, із визначених позивачем підстав, скасуванню не підлягають.

З урахуванням викладеного, суд приходить висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 6, 90, 132, 139, 193, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Еталь до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення форми Н № від 17.03.2020 року - відмовити.

Повний текст рішення складено та підписано 30 жовтня 2020 року.

Рішення суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Роз`яснити сторонам, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.В. Стойка