Справа № 400/4752/20
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2020-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

02 листопада 2020 р. справа № 400/4752/20

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А. О., ознайомившись з позовною заявою:

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до1) Командування військової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) Командування військової частини НОМЕР_2 , АДРЕСА_3

провизнання протиправними та скасування наказів від 14.04.2020 р. № 356, від 15.05.2020 р. № 119, від 10.06.2020 р. № 156 в частині звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся з позовом до Командування військової частини НОМЕР_1 , Командування військової частини НОМЕР_2 та Командування Військово - Морських Сил Збройних Сил України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира в/ч НОМЕР_1 від 14.04.2020 року № 356 про призначення службового розслідування за фактом відсутності на службі капітана ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира в/ч НОМЕР_2 від 15.05.2020 року № 119 про підсумки службового розслідування відсутності на службі капітана ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Командувача ВМС ЗС України № 156 від 10.06.2020 року в частині звільнення з військової служби у запас через службову невідповідність капітана ОСОБА_1 , командира танкового взводу танкової роти танкового батальйону НОМЕР_3 окремої бригади морської піхоти імені контр-адмірала Михайла Білинського;

- поновити позивача на посаді командира танкового взводу танкової роти танкового батальйону в ЗС України;

- стягнути з Командування ВМС ЗС України середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Суд ознайомився із позовом та встановив наступне.

Частиною 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З матеріалів справи вбачається, що позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ про призначення службового розслідування від 14.04.2020 року, наказ про підсумки службового розслідування від 15.05.2020 року та наказ в частині звільнення з військової служби у запас через службову невідповідність від 10.06.2020 року.

Згідно штемпелю Укрпошти, позивач направив позов 20.10.2020 року, тобто через 6 місяців щодо оскарження наказу про призначення службового розслідування від 14.04.2020 року, більше 5 місяців - щодо оскарження наказу про підсумки службового розслідування від 15.05.2020 року, більше 4 місяців - щодо оскарження наказу в частині звільнення з військової служби від 10.06.2020 року, тобто з пропуском місячного строку звернення.

У позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду та зазначає, що строк пропущений у зв`язку з тим, що з оскаржуваними наказами від 14.04.2020 року, 15.05.2020 року та 10.06.2020 року він ознайомлений тільки 23.06.2020 року, а копії наказів він отримав лише після запиту адвоката, тому не міг своєчасно обґрунтувати свої позовні вимоги. На думку позивача дана обставина є поважною причиною несвоєчасного звернення до суду.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду є оціночною категорією, яка повинна встановлюватись з урахування всіх обставин конкретної справи, але в будь-якому випадку такі причини повинні свідчити про наявність непереборних для позивача обставин, які об`єктивно, всупереч його волі, роблять неможливим своєчасне подання позову до суду.

В даній справі суд не може встановити наявність обставин, які унеможливлювали звернення позивача до суду потягом визначеного КАС України місячного строку.

Так, позивач посилається на відсутність у нього оскаржуваних наказів на момент ознайомлення з ними 23.06.2020 року та той факт, що отримав він їх лише на адвокатський запит від 14.09.2020 року, як на обставину, яка потягла пропуск строку звернення до суду.

Суд звертає увагу позивача, що КАС України не пов`язує право особи на звернення до суду із фактичною наявністю у нього рішення, яке є предметом спору, адже позивачу достатньо заявити суду про порушення своїх прав та подати клопотання про витребування доказів, яке вирішується судом в порядку, передбаченому ст. 80 КАС України.

Таким чином, суд визнає строк звернення до суду пропущеним з неповажних підстав, оскільки відсутність у позивача оскаржуваних наказів (при цьому як встановлено судом, він з ними ознайомлений ще 23.06.2020 року), не позбавляло його можливості своєчасно звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, суд перевірив відповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, і дійшов наступного висновку.

В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд звертає увагу позивача, що при пред`явленні позову позивач має вказати відповідача (відповідачів), вимоги до якого (яких) мають формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Як вбачається з позову, позивач вказав в якості відповідачів Командування військової частини НОМЕР_1 , Командування військової частини НОМЕР_2 та Командування Військово - Морських Сил Збройних Сил України, до яких визначені позовні вимоги.

Таким чином, відповідачем у цій справі має бути конкретно визначений суб`єкт владних повноважень, натомість позивач вказав в якості відповідачів командування відповідних частин та ВМС ЗС України.

Отже, позивачу, з урахуванням викладеного, необхідно визначитись із складом відповідачів та вказати відповідачів - суб`єктів владних повноважень згідно вимог КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивач не зазначив:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта позивача;

- відомі номери засобів зв`язку відповідачів (за наявності).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначене та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду.

2. Залишити позовну заяву без руху.

3. Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до Миколаївського окружного адміністративного суду:

- заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку;

- позовну заяву (для суду та відповідачів) із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків, за його наявності, або номеру і серії паспорта позивача;

- відомі номери засобів зв`язку відповідачів (за наявності);

- визначитись із складом відповідачів та вказати відповідачів - суб`єктів владних повноважень згідно вимог КАС України.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

5. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. О. Мороз