Справа № 308/11280/20
Суддя: Хамник М. М.
Дата ухвалення: 2020-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Інспектора роти 3 взводу 1 батальйону Управління патрульної поліції в Закарпатській області Білей Наталії Юріївни, Управління патрульної поліції м.Ужгорода про визнання протиправною і скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідачів - Інспектора роти 3 взводу 1 батальйону Управління патрульної поліції в Закарпатській області Білей Наталії Юріївни, Управління патрульної поліції м.Ужгорода про визнання протиправною і скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі по адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК №311403 від 26.02.2019 за ч. 1 ст.126 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

У ч. 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Позивач оскаржує постанову від 26.02.2019. У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд поновити йому строк на звернення до суду з даним позовом та визнати поважними причини пропуску такого. В обґрунтування поважності причини пропуску строку звернення до суду позивач вказує на те, що копію оскаржуваної постанови на місці її складання та під час оформлення матеріалів ДТП, йому не було надано. Оскаржувану постанову, яка була долучена до матеріалів справи про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП, захисником позивача було отримано за заявою тільки під час розгляду матеріалів справи в суді апеляційної інстанції. Відтак вважає, що ці обставини перешкоджали йому звернутись з позовом раніше і є поважними причинами для поновлення строку оскарження.

При дослідженні матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів, судом встановлено наступне.

Оскаржувану постанову позивач отримав 28.02.2019, що підтверджується його підписом у графі про отримання такої в самій постанові, яка додана до позовної заяви. Відтак посилання позивача про неотримання копії оскаржуваної постанови, що стало перешкодою для звернення до суду у передбачений законом строк, не знайшли свого підтвердження. Щодо твердження позивача про отримання копії оскаржуваної постанови представником ОСОБА_2 тільки під час розгляду справи про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП в суді апеляційної інстанції, то суд не вважає цей факт підставою для поновлення строку оскарження постанови оскільки, особа відносно якої було складено постанову (у даному випадку позивач ОСОБА_1 ) отримав таку та мав змогу скористатись своїм правом на захист та правову допомогу, що включає в себе зокрема й отримання всіх процесуальних документів представником особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Викладене свідчить про те, що зазначена позовна заява ОСОБА_1 подана з пропуском строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України, водночас підстави поновлення такого, вказані позивачем у позові, суд визнає неповажними.

Окрім вказаного недоліку позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160,161 КАС України, а саме, позивачем не додано доказу про сплату судового збору.

Згідно ч. 3ст. 161КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суддя враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18) відступила від висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній справі за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст.7 Закону України«Про Державний бюджет України на 2020рік» передбачено, що з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн.

Позивачем у позовній заяві заявлено вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, однак не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону судом не встановлено. Тому в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати документ, що підтверджує його сплату в сумі 420,40 грн.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з наведеним, враховуючи вимоги ст. ст. 123, 169 КАС України, суд зазначає, що позивачу ОСОБА_1 необхідно усунути вищевказані недоліки та подати до суду позовну заяву з усуненими недоліками та з дотриманням вимог ст. ст.160,161 КАС України, в тому числі вказати інші наявні підстави для поновлення строку оскарження постанови.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов`язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.121,123,160,161,169,286,289,294 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора роти 3 взводу 1 батальйону Управління патрульної поліції в Закарпатській області Білей Наталії Юріївни, Управління патрульної поліції м.Ужгорода про визнання протиправною і скасування постанови - залишити без руху .

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Попередити ОСОБА_1 про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п.1 ч.4 ст.169КАС України та ч.2ст. 123 КАС України.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду, а в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник