Справа № 826/11348/17
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2020-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 826/11348/17

адміністративне провадження № К/9901/28245/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Ханової Р.Ф.,

суддів - Гончарової І. А., Пасічник С.С.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області

на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року

у справі № 826/11348/17

за позовом Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод"

до Головного управління ДФС у Київській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Березанський комбікормовий завод" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року позов задоволено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотань Головного управління ДПС у Київській області про поновлення строку на оскарження рішення суду та у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року.

Не погоджуючись з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року, Головне управління ДПС у Київській області оскаржило її в касаційному порядку та просить зазначену ухвалу скасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для розгляду.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, заявник посилається на те, що апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у поновленні строку на апеляційне оскарження та відкритті апеляційного провадження у справі.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Установлено, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року позов задоволено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишено без руху з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження та визнання неповажними причин, на які посилався заявник.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху скаржник отримав 15 вересня 2020 року, тобто останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 25 вересня 2020 року.

30 вересня та 01 жовтня 2020 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду від Головного управління ДПС у Київській області надійшли клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та визнання поважними причини пропуску строку, мотивовані тим, що вперше заявник звернувся з апеляційною скаргою у межах строків, встановлених КАС України, однак скаргу було повернуто у зв`язку з несплатою судового збору.

Суд апеляційної інстанції зазначав, що як вбачається з матеріалів справи, копію рішення суду першої інстанції відповідач отримав 27 листопада 2019 року, водночас апеляційна скарга подана 02 серпня 2020 року.

Як на поважні причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою скаржник посилається на неможливість своєчасної сплати судового збору при подачі апеляційної скарги вперше у зв`язку з відсутністю належного фінансування видатків, передбачених для цієї мети.

Водночас суд апеляційної інстанції вважав, що доводи, викладені у клопотаннях про те, що неможливість вчасної подачі апеляційної скарги була зумовлена відсутністю належного фінансування видатків, передбачених для сплати судового збору, не свідчать про наявність поважних підстав, що перешкоджали відповідачу своєчасно звернутися до суду апеляційної інстанції.

Та обставина, що відповідач звернувся з первинною апеляційною скаргою 19 грудня 2019 року (яку було залишено без руху 27 грудня 2019 року та повернуто з підстав несплати судового збору 23 січня 2020 року) у строк, не є підставою вважати причини пропуск строку поважними, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Крім того, заявником вже було зазначено про неможливість сплати судового збору раніше з підстав відсутності бюджетного фінансування у раніше поданому клопотанні про поновлення пропущеного строку при поданні апеляційної скарги. Судом апеляційної інстанції було надано належну оцінку зазначеним доводам та визнано їх необґрунтованими. Разом із тим, зазначені висновки скаржником враховано не було та знову вказано про неможливість сплати судового збору раніше через відсутність коштів.

Крім іншого, зважаючи на приписи Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», строк на усунення недоліків, який було продовжено на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), сплинув 06 серпня 2020 року.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не знайшов підстав для можливості визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду від 22 листопада 2019 року. Інших доводів поважності причин пропуску строку скаржником не зазначено.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо, зокрема, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

В обґрунтування касаційної скарги скаржник цитує норми КАС України, Законів України «Про судоустрій і статус суддів», «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», наводить постанови Верховного Суду та рішення Європейського суду з прав людини, не зазначаючи в чому полягає порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції.

Суд звертає увагу податкового органу на те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Верховний Суд констатує, що суд апеляційної інстанції, відмовляючи у поновленні строку на апеляційне оскарження та у відкритті апеляційного провадження, правильно застосував положення пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, правильне її застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначеної норми процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

За змістом частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 826/11348/17 за позовом Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод" до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Р.Ф. Ханова

І.А.Гончарова

С.С. Пасічник