Справа № 520/8581/2020
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

26 жовтня 2020 року № 520/8581/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зоркіної Ю.В., розглянувши за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , іпн. НОМЕР_1 ) до Національного антикорупційного бюро України (м.Київ, вул. Василя Сурикова, 3, ), Харківське територіальне управління Національного антикорупційного бюро України (м.Харків, пр. Московський, 140, ЄДРПОУ ВП 41462301) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

установив

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом , у якому просить суд:

визнати бездіяльність Харківського територіального управління НАБУ з розгляду заяви від 03.01.2020 (повідомлення про корупцію) , не у відповідності з вимогами ч.3 ст.532 Закону України "Про запобігання корупції", протиправними;

зобов`язати НАБУ та Харківське територіальне управління НАБУ витребувати з Харківського ВП ГУ НП в Харківській області заяву від 03.01.2020 (ЖЄО № 9276 від 27.01.2020) зареєструвати її та у відповідності до п.3 ч.2 ст.533 Закону України "Про запобігання корупції" направити повідомлення про прийняття та реєстрацію;

зобов`язати НАБУ провести попередню перевірку інформації, викладеної у повідомленні від 03.01.2020 про здійснення посадовими особами та членами наглядової ради АТ "Харківобленерго" протиправних дій, у яких вбачаються ознаки корупційного діяння та прийняти рішення по результатами попередньої перевірки відповідно до вимог ч.3 ст.532 Закону України "Про запобігання корупції";

зобов`язати НАБУ надати детальну письмову інформацію про результати проведення попередньої перевірки , як того вимагає ч.3 ст.532 Закону України "Про запобігання корупції".

Ухвалою від 13.07.2020 адміністративний позов залишено без руху надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та ухвалою від 25.08.2020 у справі відкрито спрощене провадження призначено розгляд справи в порядку, визначеному ст.257, 262 КАС України.

Ухвалою суду від 23.09.2020 відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про звернення з поданням до Верховного Суду про розгляд справи як зразкової справи Верховним Судом як судом першої інстанції.

Ухвалою від 26.10.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Національного антикорупційного бюро України про закриття провадження у справі в порядку, визначено п.1 ч.1 ст.238 КАС України

В обґрунтування позовних вимог вказано, що відповідачами по справі недотримано положень ст.532 Закону України «Про запобігання корупції», яка визначає порядок здійснення перевірки за повідомленням викривача, позивач не повідомлений про результати проведення перевірки, недотримано строки повідомлення та наявні сумніви щодо проведення попередньої перевірки.

Відповідачем Національним антикорупційним бюро України надано відзив на адміністративний позов, у якому зазначено, що відповідач у спірних правовідносинах діяв у відповідності до вимог чинного законодавства у сфері запобігання корупції; повідомлено, що за результатами проведеної перевірки встановлено відсутність підстав для внесення інформації за повідомленням позивача до Єдиного реєстру досудових розслідувань про що повідомлено заявника , тоді як заява скерована для розгляду відповідно до компетенції до ГУ НП в харківській області.

28.09.2020 на адресу суду надійшло клопотання позивача про неврахування під час розгляду справи вказаного відзиву, оскільки документ направлений на адресу позивача не відповідає вимогам ст.162 КАС України: документи не завірені належним чином, тоді як сам відзив містить лише ксерокопію підпису уповноваженої особи відповідача.

Відповідачем Харківським територіальним управлінням НАБ України надано відзив на адміністративний позов, з аналогічною правовою позицією щодо позовних вимог, яка викладена НАБ України.

Дослідивши долучені до матеріалів справи документи, перевіривши оскаржувані рішення, дії відповідачів на відповідність приписам ч.2ст.2 КАС України суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу двадцятого частини першої статті 1 Закону України "Про запобігання корупції" викривачем вважається фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, повідомила про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, вчинених іншою особою, якщо така інформація стала їй відома у зв`язку з її трудовою, професійною, господарською, громадською, науковою діяльністю, проходженням нею служби чи навчання або її участю у передбачених законодавством процедурах, які є обов`язковими для початку такої діяльності, проходження служби чи навчання.

Частинами 1-3 статті 532 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що викривач самостійно визначає, які канали використовувати для повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, а саме: внутрішні, регулярні або зовнішні канали.

Повідомлення має містити фактичні дані, що підтверджують можливе вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень цього Закону, які можуть бути перевірені.

Повідомлення про вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень цього Закону через регулярні або внутрішні канали повідомлення такої інформації підлягає попередній перевірці у строк не більш як десяти робочих днів.

За результатами попередньої перевірки службова особа, відповідальна за її проведення, приймає одне з таких рішень: призначити проведення внутрішньої (службової) перевірки або розслідування інформації у разі підтвердження фактів, викладених у повідомленні, або необхідності подальшого з`ясування їх достовірності; передати матеріали до органу досудового розслідування у разі встановлення ознак кримінального правопорушення або до інших органів, уповноважених реагувати на виявлені правопорушення в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України; закрити провадження у разі непідтвердження фактів, викладених у повідомленні.

Викривачу надається детальна письмова інформація про результати попередньої перевірки за його повідомленням про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону у триденний строк з дня завершення відповідної перевірки.

У разі якщо отримана інформація про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону не належить до компетенції органу або юридичної особи, до якого (якої) вона надійшла, викривач повідомляється про це у триденний строк без проведення попередньої перевірки із роз`ясненням щодо компетенції органів або юридичних осіб, уповноважених на проведення перевірки або розслідування відповідної інформації.

У разі якщо отримана інформація стосується дій або бездіяльності керівника відповідного органу або юридичної особи, до якого (якої) надійшла інформація, така інформація без проведення попередньої перевірки у триденний строк надсилається до Національного агентства, що визначає порядок подальшого розгляду такої інформації.

Внутрішня (службова) перевірка або розслідування за повідомленням про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону проводиться у строк не більше 30 днів з дня завершення попередньої перевірки. Якщо у зазначений строк перевірити повідомлену інформацію неможливо, керівник відповідного органу або юридичної особи чи його заступник подовжують строк перевірки або розслідування інформації до 45 днів, про що повідомляється викривач.

Проведення внутрішньої (службової) перевірки або розслідування не може бути доручене особі, якої або близьких осіб якої стосується повідомлена інформація.

За результатами внутрішньої (службової) перевірки службова особа, відповідальна за її проведення, приймає одне з таких рішень: передати матеріали до органу досудового розслідування у разі встановлення ознак кримінального правопорушення або до інших органів, уповноважених реагувати на виявлені правопорушення; у межах компетенції про притягнення до відповідальності осіб, винних у порушенні законодавства, інформацію стосовно яких повідомлено, про усунення виявлених порушень, причин та умов вчинення правопорушення, спричинених ними наслідків, а також про здійснення заходів щодо відновлення прав і законних інтересів осіб та відшкодування збитків, шкоди, завданої фізичним та юридичним особам внаслідок допущених порушень.

Матеріали попередньої та внутрішньої (службової) перевірок або розслідувань повідомленої інформації про вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень цього Закону зберігаються відповідним органом або юридичною особою протягом трьох років з дня отримання такої інформації.

Інформація про кримінальне правопорушення, одержана органами досудового розслідування, розглядається в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Інформація про адміністративне правопорушення, одержана органами, уповноважені особи яких мають право складати протоколи про відповідні адміністративні правопорушення, розглядається в порядку, визначеному законом.

Розгляд анонімних повідомлень про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону здійснюється в порядку, передбаченому Законом України "Про запобігання корупції".

Згідно роз`яснень НАЗК від 14.07.2020 №7 "Щодо особливостей перевірки повідомлень про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України «Про запобігання корупції» розділом ІІІ «особливості розгляду окремих повідомлень викривача`визначено, що внутрішня (службова) перевірка або розслідування проводяться в порядку, дія якого поширюється на орган або юридичну особу, до якого (якої) надійшло повідомлення і, зокрема визначається: Порядком проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 № 950, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Дисциплінарним статутом Збройних Сил України, затвердженим Законом України від 24.03.1999 № 551-XIV тощо. Враховуючи викладене можна дійти висновку, що внутрішня перевірки (розслідування) проводяться спеціально уповноваженими суб`єктами відносно власних працівників.

В той же час згідно вказаних роз`яснень інформація про кримінальне правопорушення, одержана органами досудового розслідування, розглядається в порядку, визначеному ст. 214 КПК України; інформація про адміністративне правопорушення, одержана органами, уповноважені особи яких мають право складати протоколи про відповідні адміністративні правопорушення (Національним агентством - в частині адміністративних правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, перелік яких визначено у примітці до ст. 50 Закону, або Національною поліцією - щодо адміністративних правопорушень, вчинених іншими особами), розглядається в порядку, визначеному розділами ІІІ-ІV Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Частиною 1 ст.1, ст.16 Закону України «Про національне антикорупційне бюро України» визначено, що Національне антикорупційне бюро України є державним правоохоронним органом, на який покладається попередження, виявлення, припинення, розслідування та розкриття корупційних правопорушень, віднесених до його підслідності, а також запобігання вчиненню нових. Завданням Національного бюро є протидія кримінальним корупційним правопорушенням, які вчинені вищими посадовими особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та становлять загрозу національній безпеці, а також вжиття інших передбачених законом заходів щодо протидії корупції. Національне бюро здійснює оперативно-розшукові заходи з метою попередження, виявлення, припинення та розкриття кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також в оперативно-розшукових справах, витребуваних від інших правоохоронних органів; здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також проводить досудове розслідування інших кримінальних правопорушень у випадках, визначених законом.

Заява позивача по викриттю корупції від 03.01.2020 надійшла до Національного антикорупційного бюро 08.01.2020 та зареєстрована за № Р-399, вказана заява містить посилання на те, що при укладенні договору про користування електричною енергією чи розподілу електричної енергії у Договір чи в паспорт точки розподілу електроенергії повинно вноситись параметри дозволеної потужності, які визначаються, виходячи з наявних у споживача струмоприймача та технічних умов об`єкту, а за відсутності цих умовна підставі електромережі споживача. Вказано, що дозволена потужність визначається індивідуально за кожним об`єктом споживача, тоді як посадовими особами АТ Харківобленерго розроблено незаконну схему збагачення щодо продажу розміру дозволеної потужності шляхом підписання споживачами договору з розміром дозволеної потужності виключно 1.3 квт, з встановленням запобіжника у 10 або 16 Ампер та оформленні нової технічної документації з електропостачання у випадку бажання встановити більшу потужність ніж 1.3 квт.

До вказаної заяви додані - лист державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії від 06.03.2018 № 03/10-1667, від 23.05.2018 № 03/103149, лист НКРЕКП від 13.08.2018 № 721/20/7-18,, від 26.02.2019 № 3834/17.2.2/9-19,, від 17.04.2019 № 7507/20/9-19, паспорт точки розподілу електричної енергії, лист Мереф`янського РВ АТ Харківобленерго від 18.11.2019 № 57 РВ/22-42-48

Крім того як встановлено зі змісту заяви (по викриттю корупції) позивач просив НАБУ повідомити його про результати розгляду письмово у відповідності до вимог Закону України «Про запобігання корупції» та положень ст.214 КПК України.

За результатами опрацювання заяви позивача від 03.01.2020 та доданих до неї документів детективом Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ В. Черкашиним складено службову записку, у якій з посиланням на положення ст.16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро», ч.5 ст.216 КПК України зазначено, що звернення від 08.01.2020 № Р-399 не містить ознак вчинення корупційних правопорушень, які визначені ч.5 ст.216 КПК України та підслідні детективам НАБУ.

Зазначено, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо обставин викладених у зверненні ОСОБА_1 від 08.01.2020 № Р-399 на не встановлено та внесено пропозицію передати означене звернення для подальшого розгляду до Харківського територіального управління НАБУ.

Листом від 15.01.2020 № 14-192/1644 Харківське територіальне управління НАБУ повідомило позивача про відсутність достатніх підстав, визначених ч.5 ст.216 КПК України, для внесення відомостей за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та направлення відповідних матеріалів до Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Відповідно до положень ст.214 КПК України, яка визначає порядок ведення досудового розслідування визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В той же час підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, тобто фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину - час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину, тоді як їх відсутність є підставою для невнесення таких заяв/повідомлень до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно незгода з бездіяльністю уповноважених осіб правоохоронного органу щодо невнесення заяви /повідомлення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, недотримання строків, визначених ст.214 КПК України, оскаржується заявником в судовому порядку у відповідності до вимог ст.303, 304 КПК України.

Вказаний порядок оскарження позивачеві роз`яснений.

Суд зазначає, що службова записка детектива Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ В. Черкашина № 04/721-14 датована 15.01.2020 та цього ж дня листом № 14-192/1644 проінформовано позивача про результати розгляду його заяви (по викриттю корупції) та скеровано документи до ГУ ПН в Харківській області.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, суд зважає, що у силу правового висновку постанови Верховного Суду від 07.11.2019р. по справі № 826/1647/16 (адміністративне провадження № К/9901/16112/18) обов`язковою умовою визнання дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача ціми діями. Відсутність підтвердженого судовим розглядом факту існування порушеного суб`єктивного права зумовлює і відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами ст.ст. 72-78, 90,211 КАС України, суд зазначає, що владний суб`єкт у спірних правовідносинах довів відсутність порушення суб`єктивних прав позивача, що є визначеною процесуальним законом підставою для відмови у позові.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Оскільки позивач звільнений ухвалою суду від сплати судового збору за подання адміністративного позову, судові витри по справі, з урахуванням положень ст.139 КАС України, Закону України «Про судовий збір», не розподіляються.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.6-9, 241-243, 255,295 КАС України , суд

вирішив:

Позов - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду); підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 30 днів з дати виготовлення повного судового рішення).

Суддя Зоркіна Ю.В.