Справа № 640/3180/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2020 року м. Київ № 640/3180/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П. при секретарі судового засідання Кравченку Я.В.,

за участі представників сторін:

від позивача - Свиридюк С.М.

від відповідача - Шеремет О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу:

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
доКиївського державного коледжу туризму та готельного господарства
прозастосування заходів реагування,

та за зустрічним позовом Київського державного коледжу туризму та готельного господарства

до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

про скасування в частині припису

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач) з позовом до Київського державного коледжу туризму та готельного господарства (далі - відповідач), у якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, , який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2020 відкрито провадження в даній адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

10 березня 2020 року до суду надійшов зустрічний позов Київського державного коледжу туризму та готельного господарства до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, в якому останній просить суд:

- скасувати пункти № 10, 13, 16, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43 припису Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у м. Київ про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 581 від 27.12.2019.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2020 прийнято до розгляду зустрічний позов Київського державного коледжу туризму та готельного господарства заявлений в адміністративній справі № 640/3180/20 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про скасування припису та відкрито провадження за зустрічним позовом.

Вказаною ухвалою суду об`єднано вимоги зустрічного позову з первісним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Київського державного коледжу туризму та готельного господарства про застосування заходів реагування, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що посадовою особою Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві проведено позапланову перевірку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва з питань додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складений акт від 27.12.2019 № 962, в якому зафіксовано ряд порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. У зв`язку із цим позивач просить суд застосувати до відповідача заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, , який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.

Відповідач позов не визнав, у відзиві на позовну заяву зазначив, що ним усунуто більшу частину порушень, виявлених під час проведення перевірки. Відносно виявлених та не усунутих порушень зазначив, що вказані порушення не є порушенням Правил пожежної безпеки в Україні та не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

На обґрунтування зустрічного позову Київським державним коледжем туризму та готельного господарства вказано, що встановлені під час проведення перевірки порушення пунктів № 10, 13, 16, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43 припису є необґрунтованими та суперечать вимогам законодавства.

У своєму відзиві на зустрічну позовну заяву позивач за первісним позовом посилався на необґрунтованість зустрічного позову та стверджував про наявність встановлених порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі № 640/8364/20 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.05.2020 вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи № 640/8364/20 за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд його задовольнити.

Представник відповідача позов не визнав, у задоволенні позовних вимог просив відмовити.

У судовому засіданні 24.09.2020 було проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З 19.12.2019 по 27.12.2019 на підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві від 13.12.2019 № 1073, посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13.12.2019 №7759, посадовими особами Головного управління було проведено позапланову перевірку Київського коледжу туризму та готельного господарства (гуртожиток) щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (а.с.22, 24).

За результатами перевірки складений акт від 27.12.2020 № 962 (далі - акт перевірки) (а.с.27-34) у якому зафіксовані порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) п.8 Розділ 11 Правила Пожежної Безпеки в Україні (ППБУ): приміщення не повністю забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (І8О 6309:1987, ГОТ) та ТОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

2) п. 1.4 Розділ V п.22 Розділ II ППБУ п. 7.2.22 ДБН В. 2.5-56:2014 «Системи протипожежної о захисту»: не обладнано приміщення всіх будівель підприємства системою протипожежного захисту, доручивши проведення проектних та монтажних робіт суб`єкту господарської діяльності, який має ліцензію на надання послуг з виконання таких робіт: на об`єкті відсутній 10% запас пожежних сповіщувачів від кількості змонтованих;

3) п. 2.2. підпункт 6 Розділ V, п. 22 Розділ 11 ППБУ: пожежні кран-комплекти розміщені у навісних шафах, які не пристосовані для візуального огляду їх без розкривання;

4) п. 2.23 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: стіни на шляху евакуації з 5-го поверху (тамбур виходу на сходову клітину) оздоблені горючим матеріалом (вагонка) (вимога п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»);

5) п. 1.1 Розділ V, її. 1.4 Розділ V, п. 22 Розділ II ППБУ: допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме експлуатування та технічне обслуговування систем протипожежного захисту змонтованих в приміщеннях готелю, не проводиться у відповідності до вимог п. 5.2 Державних будівельних норм ДБН В.2.5- 56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (не наданий договір на технічне обслуговування та спостереження за СПЗ);

6) п. 1.6 Розділ IV ППБУ: з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів на сходовій клітині гуртожитку, кімнатах для проживання студентів, підвалі, технічному поверсі та у загальних коридорах не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

7) п. 2.3 Розділ III, п. 1.24 Розділ IV ППБУ: двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості Е1--30 хвилин;

8) п. 9.1 п.п.8 Розділ VI ППБУ: приміщення які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення, або вікнами з приямками розміром 0,9 х 1,2 м.;

9) пункт 2.33, Розділ III ППБУ: не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функційного призначення тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;

10) п. 21 Розділ II ППБУ: не надано проекту документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень (приміщення актової зали яка переобладнана у навчальні класи);

11) п. 2.4 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;

12) п. 2.37 Розділ III, п. 22 Розділ II ППБУ: допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;

13) п. 2.37 Розділ III ППБУ: двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор та сходову клітину зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;

14) п.1.8. глава 1. розділ IV ППБУ: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

15) п. 1.17 Розділ IV ППБУ: допускається встановлення електровимикачів та розеток на горючій основі без підкладання під них негорючого матеріалу, що виступає за габарити приладу на 0,01 м. з кожного боку приладу;

16) п. 2.3, Розділ III п. 2.22 Розділ IV ППБУ: не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;

17) п. 2.23 Розділ III ППБУ: не надано підтвердження, щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття (лінолеуму) елементів шляхів евакуації на поверхах гуртожитку;

18) п. 2.12 Розділ III ППБУ: допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщення підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами;

19) п. 2.37 Розділ III ППБУ: не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;

20) п. 2.16 Розділ III ППБУ: Ґрати на вікнах де перебувають люди, на першому та другому поверсі, не в повному обсязі виконані розпашними або легкоз`ємними;

21) ст. 57 Кодекс Цивільного Захисту України: в приміщеннях які здані в оренду (ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР», ФОП ОСОБА_1 ) здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта;

22) п. 3,6,9, 10, п. 4.3 ПКМУ №1200: не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

23) п. 4.2.3, 4.2.4, п. 4 ПКМУ №775: не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт;

24) п. 1.18 Розділ IV ПКМУ № 775: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіюваними);

25) п. 2.37 Розділ III ППБУ: допускається розміщення у холі першого поверху буфету з продажу харчових продуктів та розміщення автоматів з продажу кави;

26) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 2.1 додаток А ДБН В2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: гуртожиток не обладнаний системою автоматичної пожежної сигналізації;

27) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 13.1 додаток А таблиця А.2 ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: приміщення де розміщені електронно- обчислювальні машини для обробки даних (серверна) не обладнані автоматичною системою пожежогасіння;

28) п. 2.3 Розділ V ППБУ: в приміщенні насосної станції не вивішена загальна схема протипожежного водопостачання та схема обв`язки насосів;

29) п. 2.3 Розділ V ППБУ: біля входу в приміщення насосної станції не розміщений напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі;

30) п. 1.1 п.1.4 Розділу V ППБУ: система протидимного захисту (система димовидалення з поверхів будівлі) знаходиться в не працездатному стані.

31) п. 2.12 Розділ III ППБУ: на дверях горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів не вказано місце зберігання ключів;

32) п. 2.37 Розділ III ППБУ: допускається захаращення евакуаційних виходів на поверхах гуртожитку, меблями та сміттям;

33) п. 1.18 Розділ IV ППБУ: на першому поверсі та в кімнатах студентів допускається користування пошкодженими розетками;

34) п. 2.3 (2) Розділ V ППБУ: в приміщені насосної станції допускається зберігання сторонніх предметів;

35) п. 1.4 Розділ III ППБУ: відстань від відкритої автостоянки до будівлі гуртожитку, при кількості легкових автомобілів від 11 до 50, менше 10 м;

36) п. 1.1, п. 1.4. Розділ III, п. 22 Розділ II ППБУ: дороги, проїзди й проходи до будівлі гуртожитку, використовуються для стоянки транспортних засобів;

37) п. 1.19 Розділ III ППБУ: допускається куріння на території гуртожитку та безпосередньо у гуртожитку;

38) п. 2.23 Розділ ПІ ППБУ: не усі евакуаційні виходи з поверхів гуртожитку позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

39) п. 2.27 Розділ III ППБУ: двері евакуаційного виходу з навчальних аудиторій першого поверху не перенавішені з урахуванням їх відчинення в напрямку виходу;

40) п. 2.23, п. 2.28 Розділ III ППБУ: на шляхах евакуації в коридорі 1-го поверху (біля приміщень ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР»), допускається застосування матеріалів (килимів та ковроліну) для покриття підлог, без надання на них відповідних результатів протоколів іспитів стосовно таких показників. як горючість, займистість, токсичність та поширення полум`я поверхнею;

41) пункт 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ: не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку;

42) пункт 2.2, глава 2, підпункт 9 Розділ V ППБУ: пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

43) пункт 2.37, глава 2, Розділ III ППБУ: на поверхах евакуаційної сходової клітині у вікнах не має пристрою для його відчинення з рівня сходової площадки, порушення п. 7.3.26 ДБН В. 1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

44) п.4 Розділу І п. 1 та п. 3 Розділу II ППБУ: на об`єкті не встановлений відповідний протипожежний режим щодо забезпечення пожежної безпеки шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж;

45) п. 1.16 Розділ IV ППБУ: електрощити, групові електрощитки не оснащуються схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

46) п. 2.1 Розділ V ППБУ: біля місця розташування пожежного гідранту не встановлено покажчик (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на ньому літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);

47) п. 2.2 Розділ V ППБУ: не проведено випробування на тиск та витрату води пожежного гідранту;

48) п. 8 Розділ II ППБУ: приміщення гуртожитку не повністю забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

49) п. 4 Розділ II ППБУ: для кожного приміщення не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки;

50) п. 1.1 Розділ V. п. 3 Розділ II ППБУ: ліфти гуртожитку не працюють у режимі «Пожежна небезпека» (п. 5.3 ДСТУ ЕМ 81- 73:2010 «Норми безпеки до конструкції та експлуатації ліфтів. Специфічне використання пасажирських і вантажопасажирських ліфтів», частина 73 «Режим роботи ліфтів у разі пожежі»).

На підставі складеного акту видано припис від 27.12.2019 №581(а.с.216-219) про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким запропоновано вжити заходи по усуненню порушень, виявлених перевіркою.

Наявність вказаних вище порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки зумовило звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, , який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - це державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно із частиною другою статті 51 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

На підставі пункту 22 статті 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотоматеріалів наявні в матеріалах справи.

За приписами частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно положень частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За нормами частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Системний аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Представник відповідача під час розгляду справи не заперечив обставин щодо виявлених Головним управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій України у м. Києві порушень.

Положеннями статті 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Суд звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Суд зазначає, що у даному випадку виявлені позивачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки, створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожеж, а отже, створюють небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей.

Стосовно посилання відповідача на те, що виявлені під час перевірки порушення ним усунуто, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1 та 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом перевірки № 369 вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Відповідно до положень статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

На переконання суду, у даному випадку у спірних правовідносинах суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень відповідачем.

В силу приписів ст. 6 Закону № 877, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.

Однак, матеріали справи не містять висновку відповідача про усунення позивачем зафіксованих в акті перевірки порушень.

Таким чином, суд приходить до висновку, що навіть якщо відповідачем і здійснювалися якісь дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик на підприємстві, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві.

За таких обставин, суд не може надавати оцінку повноті та відповідності усунень таких порушень, що мало місце під час розгляду справи, фактично перебираючи на себе повноваження відповідача, який і повноважний перевіряти на відповідність вимогам у сфері техногенної та пожежної безпеки усунутих порушень.

Суд наголошує на тому, що вказані відповідачем обставини щодо усунення порушень протипожежних норм можуть бути предметом повторної перевірки, здійсненої позивачем за заявою відповідача.

Окрім того, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 11 грудня 2019 року (справа №826/10795/16) від 30 червня 2020 року (справа №826/7141/16), який зауважив, що «…відповідач згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Проте матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.».

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як зазначалось вище, матеріали справи не містять висновку позивача, що відповідач усунув зафіксовані в акті перевірки порушення, а тому суд приходить до висновку, що доводи відповідача про відсутність порушень не підтверджені належними доказами. Крім того, під час розгляду справи відповідач не заперечував проти того, що ним не усунуті всі порушення, зазначені в приписі.

Водночас, суд звертає увагу на те, що відповідач не заперечує, що вказані порушення існували на час проведення перевірки позивачем та на час звернення його до суду. Також суд ставить під сумнів надані відповідачем а фотоматеріали на підтвердження усунення вказаних порушень, позаяк останні не можуть безумовно засвідчувати їх належність до спірного об`єкту без проведення позивачем у межах його компетенції повторної перевірки.

Беручи до уваги вищенаведене та правові позиції Верховного Суду, що в силу припису ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковими при застосуванні норм Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» до спірних правовідносин суд приходить до висновку, що Київський державний коледж туризму та готельного господарства не надав належного документа та не вчинив необхідних дій з метою підтвердження усунення виявлених порушень, а саме: всупереч вимогам законодавства до суду не подано доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.

З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд дійшов висновку про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, , який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Ураховуючи специфіку виконання даного рішення, суд вважає, що контроль за його виконанням щодо усунення порушень вимог пожежної та техногенної безпеки необхідно покласти на уповноважений орган - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, який має повноваження відтермінувати зупинення експлуатації приміщень при наявності обґрунтованих підстав на те, приміром, призначення позапланової перевірки суб`єкта господарювання на повідомлення/клопотання про повне усунення виявлених в акті перевірки порушень.

Щодо зустрічної позовної заяви Київського державного коледжу туризму та готельного господарства про скасування припису від 27.12.2019 № 581 в частині пунктів № 10, 13, 16, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43, суд зазначає наступне.

Що стосується порушення, зазначеного у пункті 10 припису суд зазначає наступне.

Як убачається зі змісту п.10 припису від 27.12.2019 № 581, позивача за зустрічним позовом зобов`язано надати проекту документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень (приміщення актової зали, яка переобладнана у навчальні класи) з огляду на порушення пункту 21 Розділу II ППБУ.

Відповідно до пункту 21 Розділу II ППБУ нове будівництво, реконструкція, реставрація, технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень, будинків і споруд здійснюються на підставі проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку.

Як зазначено позивачем за зустрічним позовом, згідно з Технічним паспортом (том 1 а.с.174-180), виготовленим у 1976 році, в будівлі гуртожитку ніколи не існувало актової зали. Відповідно до Акту відкриття Київського технікуму готельного господарства, гуртожиток введений в експлуатацію, як частина комплексу технікуму, при цьому до складу комплексу входить поряд з гуртожитком корпус актової зали, який діє до цього часу і жодного відношення до будівлі гуртожитку не має. Будівництво гуртожитку здійснювалося в 1973-1978 роках трестом «Київміськбуд-5», за проектом розробленим «Київпроектом», при цьому Київському технікуму готельного господарства будь-яка проектна документація на будівлю гуртожитку не передавалася. Тому, у позивача відсутня можливість надати будь-яку проектну документацію, пов`язану з будівельними роботами в гуртожитку.

Суд зазначає, що жодних доказів на підтвердження існування в приміщенні Київського державного коледжу туризму та готельного господарства актової зали та здійснення її технічного переоснащення Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій суду на надало, з огляду на що вказані доводи тлумачаться судом на користь позивача за зустрічним позовом.

Щодо порушення, визначеного у пункті 16 припису суд зважає на наступне.

Як убачається зі змісту п.16 припису від 27.12.2019 № 581, позивача за зустрічним позовом зобов`язано надати підтверджуючі документи щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження протипожежних мереж (повітропроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки з огляду на порушення пункту 2.3 Розділу III ППБУ, пункту 2.22 Розділу IV ППБУ, а саме не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки».

Відповідно до пункту 2.3 Розділу III ППБУ під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Згідно з пунктом 2.22 Розділу IV ППБУ під час експлуатації вентиляційних систем забороняється:

відключати або знімати вогнезатримувальні пристрої;

випалювати накопичені в повітроводах, зонтах жирові відкладення та інші горючі речовини;

закривати витяжні канали, отвори й решітки;

залишати двері вентиляційних камер відчиненими, зберігати в камерах різні матеріали та устаткування;

використовувати припливно-витяжні повітроводи й канали для відведення газів від приладів опалення, газових колонок, кип`ятильників та інших нагрівальних приладів;

складувати впритул (на відстані менше 0,5 м) до повітроводів і устаткування горючі матеріали або негорючі матеріали в горючій упаковці;

видаляти за допомогою однієї системи відсосів різні гази, пар, пил та інші речовини, котрі при змішуванні можуть викликати спалахи, горіння або вибух;

експлуатувати переповнені циклони.

Разом з цим, судом не встановлено, яким чином відсутність підтверджуючих документів щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження протипожежних мереж порушує вимоги пункту 2.3 Розділу III ППБУ, пункту 2.22 Розділу IV ППБУ, з урахуванням чого суд вважає обґрунтованими доводи позивача за зустрічних позовом у вказаній частині.

Що стосується порушення, зазначеного у пункті 13 припису, суд зазначає, що відповідно до пункту 2.37 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України, не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали. Разом з тим, позивачем за зустрічним позовом, не надано жодних доказів на підтвердження відсутності зазначеного порушення.

Відносно порушень, викладених у пунктах 18 та 27 припису (порушення пункту п. 2.12 Розділ III ППБУ: допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщення підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами та п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 13.1 додаток А таблиця А.2 ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: приміщення де розміщені електронно-обчислювальні машини для обробки даних (серверна) не обладнані автоматичною системою пожежогасіння), суд виходить з того, що станом на день ухвалення судом рішення у справі, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б спростовували наявність порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Щодо порушення, зазначене у пункті 21 припису (порушення ст. 57 Кодекс Цивільного Захисту України: в приміщеннях які здані в оренду (ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР», ФОП ОСОБА_1 ) здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта), варто зазначити, що частиною другою статті 57 Кодексу цивільного захисту України визначено, що початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).

З огляду на зазначене, чинним законодавством прямо передбачено обов`язок суб`єкта господарювання мати зазначену декларацію, зокрема, передбачається відповідальність за достовірність даних, зазначених у поданій декларації. Однак, відповідачем не надано зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази.

Щодо порушення, визначеного пунктом 25 припису (стосується порушення п. 2.37 Розділ III ППБУ, а саме допускається розміщення у холі першого поверху буфету з продажу харчових продуктів та розміщення автоматів з продажу кави) суд зважає на те, що за приписами п.2.37 розділу ІІІ ППБУ не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів підтвердження відсутності вказаних порушень.

Сама лише обставина використання іншими особами спірного приміщення на умовах оренди не звільняє Київський державний коледж туризму та готельного господарства від обов`язку по дотриманню протипожежних вимог.

Відповідно до частин першої-третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно з пунктом 5 Розділу І Правил №1417 особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.

Пунктом 6 цього ж Розділу передбачено, що у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (п.1 Розділу ІІ Правил №1417).

Отже, забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Що стосується пункту 26 припису, що стосується порушення п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 2.1 додаток А ДБН В2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (гуртожиток не обладнаний системою автоматичної пожежної сигналізації), слід зазначити, що позивач за зустрічним позовом не заперечує наявність зазначеного порушення, вимоги зустрічного позову обґрунтовано виключно тим, що ДБН В.2.5-56:2014 «Система протипожежного захисту» не можуть бути застосовані до приміщення, яке введено в експлуатацію в 1976-1978 роках, та в якому не здійснюються роботи з капітального ремонту, реконструкцій тощо.

Відповідно до пункту 1.2 Розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014 визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ.

Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі "пожежа" тощо).

Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.

Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).

Таким чином, Правилами пожежної безпеки в Україні передбачено необхідність обладнання усіх будинків, приміщень та споруд системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». При цьому, Правила не ставлять обладнання такими системами в залежність від проведення капітальних ремонтів, реконструкцій тощо.

Водночас, покликання позивача за зустрічним позовом на те, що до спірних правовідносин неможливо застосувати норми ДБН В.2.5-56:2014, що вступили в силу 01.07.2015, оскільки будівля гуртожитку збудована та введена в експлуатацію в 1976-1978 роках, судом до уваги не беруться, так як дія нормативного акту в часі починається з моменту набрання ним чинності.

Суд також звертає увагу, що наведене порушення не є формальним, а стосуються відсутності у позивача встановленої та функціонуючої автоматичної пожежної сигналізації з виведенням сигналу при її спрацюванні на пульт централізованого спостереження, яка призначена для попередження виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

У пункті 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей

В частині пункту 43 припису позивача за зустрічним позовом зобов`язано на поверхах евакуаційної сходової клітини у вікнах встановити пристрої для його відчинення з рівня сходової площадки, порушення п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва».

Згідно з п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» площа вікон у зовнішніх стінах сходових кліток типу СК1 має бути не менше ніж 1,2 м2, сходових кліток типів Н1, Н2, Н3 - як правило, не менше 1,2 м2 Такі вікна слід передбачати на кожному поверсі будинку. Вікна сходових кліток типів СК1, Н1, Н3 слід обладнувати пристроями для їх відчинення з рівня сходових площадок, маршів.

Суд зазначає, що позивачем за зустрічним позовом не надано жодних доказів на підтвердження відсутності зазначеного порушення.

Доводи позивача за зустрічним позовом про те, що положення вказаних ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» не можуть бути застосовані до будівлі, збудованої та введеної в експлуатацію в 1976-1978 роках суд оцінює критично, оскільки ДБН В.1.1-7:2016 є загальними нормами, які поширюються на всі об`єкти будівництва, а не тільки на ті, що введені в експлуатацію після набрання ними чинності.

Що стосується п.41 припису (порушення п. 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ, зокрема не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку.

Відповідно до п. 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра.

У разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра.

У разі прихованого прокладання таких проводів (кабелів) їх необхідно ізолювати від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт.

Суд вказує, що позивач за зустрічним позовом не заперечує наявність зазначеного порушення.

Зауваження позивача за зустрічним позовом про те, що дана вимога контролюючого органу про надання означених документів є необґрунтованою зважаючи на те, що будівельні роботи по зведенню будівлі гуртожитку приймалися замовником будівництва, а документи щодо приймання-передачі будівельних робіт до Київського технікуму готельного господарства не передавалися, не спростовують обов`язок позивача щодо надання актів проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку, беручи до уваги також те, що відповідні обставини можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, а тому створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, про задоволення зустрічного позову частково, зокрема лише в частині скасування пункту 10 та 16 припису від 27.12.2019 № 581.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню повністю. У свою чергу, позовні вимоги зустрічного позову підлягають задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (, 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13) задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства (), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 у Дніпровському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

5. Зустрічний адміністративний позов Київського державного коледжу туризму та готельного господарства () задовольнити частково.

6. Скасувати пункти № 10, 16 Припису Дніпровського районного управління Головного управління ДСНС України у м. Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 581 від 27.12.2019.

7. В іншій частині зустрічного позову відмовити.

Головне управління ДСНС України у м. Києві - (ідентифікаційний , місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13).

Київський державний коледж туризму та готельного господарства (ідентифікаційний , місцезнаходження: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26).

Рішення набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Суддя Т.П. Балась

Повний текст рішення виготовлено та підписано - 23.10.2020