Справа № 9901/330/20
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 жовтня 2020 року

Київ

справа №9901/330/20

адміністративне провадження №П/9901/330/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 і Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" до Вищої ради правосуддя про визнання відомостей недостовірними, визнання бездіяльності протиправною, скасування рішення та зобов?язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

18 серпня 2020 року ОСОБА_1 і Громадська організація "Науково-дослідний інститут економічного розвитку", самопредставництво якої здійснює її керівник ОСОБА_1., подали до Верховного Суду як суду першої інстанції позовну заяву, в якій просять:

1) визнати недостовірними (брехливими) окремі відомості, що наведені у висновку за підписом члена Вищої ради правосуддя (далі - ВРП) Матвійчука В.В. від 13.03.2020 за результатами попередньої перевірки дисциплінарної скарги ОСОБА_1 стосовно судді Дарнцького районного суду м. Києва ОСОБА_2 ;

2) визнати незаконною (протиправною) бездіяльність ВРП в частині незабезпечення законного розгляду: дисциплінарної скарги ОСОБА_1 від 02.03.2020 щодо дисциплінарного проступку судді Дарнцького районного суду м. Києва ОСОБА_2 ; звернень ОСОБА_1 від 22.04.2020 та від 26.05.2020; ненадання ОСОБА_1 копії витягу з ухвали Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020 №905/3дп/15-20, тексту Регламенту ВРП, протоколу (витягу з протоколу) засідання Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020, стенограми (витягу зі стенограми) засідання Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020;

3) визнати незаконним та скасувати рішення ВРП, ухвалене у формі ухвали Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020 №905/3дп/15-20, в частині результатів попередньої перевірки дисциплінарної скарги ОСОБА_1 від 02.03.2020 стосовно дисциплінарного проступку судді Дарнцького районного суду м. Києва ОСОБА_2 ;

4) зобов?язати ВРП повторно розглянути дисциплінарну скаргу ОСОБА_1 від 02.03.2020, порушити дисциплінарне провадження стосовно судді Дарнцького районного суду м. Києва ОСОБА_2 за наявності відповідних законних підстав, повторно розглянути звернення ОСОБА_1 від 22.04.2020 і від 26.05.2020 відповідно до вимог закону, надати ОСОБА_1 копію витягу з ухвали Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020 №905/3дп/15-20, текст Регламенту ВРП, протокол (витяг з протоколу) засідання Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020, стенограму (витяг зі стенограми) засідання Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2020 позовну заяву передано судді-доповідачу 22 жовтня 2020 року.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини п?ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Під змістом позовних вимог розуміється обраний позивачем спосіб захисту свого права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких у суб`єктів права виникають, змінюються чи припиняються правовідносини, які за своєю суттю є спірними.

За приписами частини четвертої статті 22, частини першої статті 266 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо законності актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, а також законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Отже, предметом оскарження до Верховного Суду є акти ВРП, у тому числі рішення ВРП, ухвалені за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат, а також дії чи бездіяльність ВРП.

Згідно з частиною другою статті 131 Конституції України, частиною першою статті 1, частиною першою статті 5 Закону України від 21.12.2016 №1798-VIII "Про Вищу раду правосуддя" ВРП є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який складається з двадцяти одного члена.

У статтях 34 і 35 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" розмежовано поняття "рішення ВРП" та "рішення органу ВРП", установлено порядок прийняття і оскарження кожного з цих рішень.

Виходячи з наведеного, висновок члена ВРП і рішення її дисциплінарного органу не є актами ВРП та не можуть бути предметом розгляду Верховного Суду.

Водночас, позовна вимога про скасування ухвали Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020 №905/3дп/15-20, прийнятої за результатами розгляду дисциплінарної скарги ОСОБА_1 від 02.03.2020, є взаємовиключною з вимогою про визнання протиправною бездіяльності ВРП в частині незабезпечення законного розгляду вказаної дисциплінарної скарги. У позовній заяві не наведено фактичних обставин на підтвердження допущення відповідачем бездіяльності у цій частині.

Так само відсутнє у позовній заяві обґрунтування допущення ВРП бездіяльності в частині ненадання ОСОБА_1 копії витягу з ухвали Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 08.04.2020 №905/3дп/15-20, враховуючи, що належним чином засвідчена копія цієї ухвали додана до позовної заяви.

Таким чином, позивачам слід уточнити свої позовні вимоги з урахуванням положень статті 266 КАС України та викласти обставини на їх обґрунтування.

За змістом частини першої статті 21 і частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві позивач може заявити кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Відповідно до частини другої статті 172 КАС України право на об?єднання позовів в одне провадження, зокрема, позовів різних позивачів до одного й того самого відповідача, належить суду (за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи), а не позивачам.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що з дисциплінарною скаргою від 02.03.2020 та зверненнями від 22.04.2020 і від 26.05.2020 до ВРП звертався ОСОБА_1 і саме між цими суб?єктами виникли спірні правовідносини.

Усупереч пункту 9 частини п?ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не наведено обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями і бездіяльністю прав, свобод, інтересів Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" та не заявлено вмотивованого клопотання про об?єднання позовів ОСОБА_1 і Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" в одне провадження.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з поданням позовної заяви позивачами заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв?язку із скрутним майновим станом, а також враховуючи неодноразове звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору судами різних інстанцій, що на думку позивача, є обставиною (про незадовільний майновий стан), яка не потребує доведення.

Відповідно до статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру становить: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (для фізичної особи) і 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (для юридичної особи), встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, тобто відповідно 840,80 грн і 2102 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац другий частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як убачається з доданих до позовної заяви довідки про доходи ОСОБА_1 за 2019 рік і його податкової декларації за 2019 рік, розмір річного доходу позивача склав 21354,10 грн.

Отже, за такого майнового стану ОСОБА_1 не позбавлений можливості сплатити судовий збір у межах 5 відсотків розміру свого річного доходу, тобто в межах 1067,70 грн.

Посилання позивача на обставини свого звільнення від оплати судового збору, як на факт, що має преюдиціальне значення, є безпідставними, оскільки майновий стан сторони є змінною величиною і потребує доведення при кожному зверненні з позовом до суду.

Виходячи з цього, питання про зменшення розміру судового збору буде вирішуватися судом після остаточного формулювання ОСОБА_1 змісту позовних вимог і відповідного розрахунку суми судового збору.

Що стосується клопотання Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" про звільнення від сплати судового збору, то Закон України "Про судовий збір" не встановлює пільг щодо сплати судового збору або умов зменшення його розміру для неприбуткових громадських організацій, що є доводом цього позивача. У зв?язку з цим та враховуючи, що позов поданий не для забезпечення мети діяльності цієї громадської організації, зазначеної в доданому до клопотання свідоцтві про реєстрацію громадського об?єднання від 20.06.2013 №1404325 (здійснення діяльності, спрямованої на задоволення та захист наукових, соціальних, економічних, творчих, духовних та інших спільних інтересів членів), суд не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання.

Таким чином, Громадській організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" в разі подання окремої позовної заяви необхідно додати документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі залежно від заявлених позовних вимог.

За наведених обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків: ОСОБА_1 - шляхом подання нової позовної заяви з викладенням позовних вимог з урахуванням особливостей провадження у цій категорії справ, подання документа про сплату судового збору з розрахунку 840,8 грн за кожну вимогу немайнового характеру; Громадській організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" - шляхом подання нової позовної заяви з викладенням позовних вимог з урахуванням особливостей провадження у цій категорії справ, обґрунтуванням порушення оскаржуваними рішеннями і бездіяльністю ВРП прав, свобод чи інтересів громадської організації, подання документа про сплату судового збору з розрахунку 2102 грн за кожну вимогу немайнового характеру, подання вмотивованого клопотання про об?єднання позовів ОСОБА_1 і Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" в одне провадження.

Керуючись статтями 169, 248, 266 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 і Громадської організації "Науково-дослідний інститут економічного розвитку" до Вищої ради правосуддя про визнання відомостей недостовірними, визнання бездіяльності протиправною, скасування рішення та зобов?язання вчинити певні дії залишити без руху.

2. Надати позивачам строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, зазначений у мотивувальній частині ухвали.

3 Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява буде повернута.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Уханенко