Справа № 366/951/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

та залишення позовної заяви без руху

26 жовтня 2020 року м. Київ № 366/951/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни про визнання дій протиправними та скасування постанов,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Іванківського районного суду Київської області з позовом до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни, в якому просила суд:

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни;

- скасувати винесені приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Вірою Леонідівною в рамках виконавчого провадження № 61837904:

постанову від 15.04.2020 про відкриття виконавчого провадження;

постанову від 15.04.2020 про стягнення з боржника основної винагороди;

постанову від 15.04.2020 про арешт всього майна боржника;

постанову від 15.04.2020 про арешт коштів боржника, у зв`язку з недотриманням вимог статей 24, 26, 28, 48, 50 Закону України «Про виконавче провадження».

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області (суддя Ткаченко Ю.В.) від 13.05.2020 цю справу передано в порядку статті 29 КАС України на розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Вказана справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду 20.10.2020, та після відповідної її реєстрації в порядку, передбаченому КАС України, автоматизованою системою документообігу суду було визначено суддю Горобцову Я.В.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України з огляду на таке.

В силу положень пунктів 1, 4, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

В порушення вимог пункту 1 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява, з урахуванням територіальної підсудності вказаної справи. В порушення вимог пунктів 4, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України, зазначені вимоги в частині визнання протиправними дій приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич В.Л. є абстрактними, оскільки не конкретизовані в частині того, які саме дії слід визнати протиправними та, відповідно, в чому ця протиправність полягає.

Крім того, в силу вимог частини третьої статті 77 КАС України, докази суду надають учасники справи.

Частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач просить суд, зокрема серед іншого, скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич В.Л. в рамках виконавчого провадження № 61837904 від 15.04.2020 про відкриття виконавчого провадження, проте, копію оскаржуваної постанови суду не надала.

В силу вимог частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 цього Кодексу встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, враховуючи приписи чинного законодавства у взаємозв`язку із заявленими у позові вимогами, позивачеві слід було сплатити 1681, 60 грн. судового збору за дві вимоги немайнового характеру (скасування постанови від 15.04.2020 про відкриття виконавчого провадження та постанови від 15.04.2020 про арешт всього майна боржника) та 840, 80 грн. за вимоги майнового характеру (скасування постанови від 15.04.2020 про стягнення з боржника основної винагороди в сумі 1475, 60 грн. та постанови від 15.04.2020 про арешт коштів боржника на суму 17231, 60 грн.).

Проте, жодних документально підтверджуючих доказів сплати судового збору суду не надано, як і не надано доказів про наявність у позивача відповідних пільг, що дають право на звільнення від сплати збору відповідно до закону.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені позивачем на протязі п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду:

- позовної заяви, яка відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України (у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, один з яких для суду), зокрема, але не виключно, із зазначенням: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява, з урахуванням територіальної підсудності вказаної справи та викладом конкретного змісту позовних вимог в частині того, які саме дії слід визнати протиправними та, відповідно, в чому ця протиправність полягає;

- належним чином засвідчені копії (у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, один з яких для суду) постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич В.Л. в рамках виконавчого провадження № 61837904 від 15.04.2020 про відкриття виконавчого провадження;

- оригіналу документа про сплату 1681, 60 грн. судового збору за вимоги немайнового характеру та 840, 80 грн. судового збору за вимоги майнового характеру, що разом становить 2 522, 40 грн. або доказів про наявність у позивача відповідних пільг, що дають їй право на звільнення від сплати збору відповідно до закону.

Принагідно суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, Кодекс адміністративного судочинства України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі. Позаяк, законодавством чітко встановлено наслідки невиконання таких вимог, а саме постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 30, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суддя

у х в а л и в:

Адміністративну справу № 366/951/20 прийняти до свого провадження. Справа розглядатиметься одноособово суддею Горобцовою Я.В.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віри Леонідівни про визнання дій протиправними та скасування постанов.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я.В. Горобцова