Справа № 640/1877/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

26 жовтня 2020 року м. Київ № 640/1877/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши матеріали справи

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Графітім Сервіс"
доГоловного управління Державної податкової служби у м.Києві, Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у м.Києві у формі протоколу № 35 від 01.10.2019 року, в частині включення ТОВ «Графітім Сервіс», , до реєстру ризикових платників;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м.Києві щодо не розгляду звернень ТОВ «Графітім Сервіс», , та не виключення його з переліку ризикових платників;

зобов`язати Головне управління ДПС у м.Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Графітім Сервіс», , з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві від 28.10.2019 №1316803/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №70 від 16.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №70 від 16.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 17.12.2019 №1352356/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №71 від 16.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №71 від 16.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 17.12.2019 №1352976/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №72 від 25.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №72 від 25.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві від 17.12.2019 №1352357/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №74 від 10.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №74 від 10.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 12.12.2019 №1350500/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №75 від 10.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №75 від 10.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві від 17.12.2019 №1352358/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №76 від 22.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №76 від 22.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві від 17.12.2019 №1352977/42289100 про відмову в реєстрації податкової накладної №77 від 28.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної № 77 від 28.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Васильченко І.П.) від 30.01.2020 відкрито провадження у справі № 640/1877/20.

Згідно з протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 13.10.2020 справу № 640/1877/20 передано на розгляд судді Бояринцевій М.А.

Відповідно до статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Щодо клопотання позивача про розгляд справи за його участю, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Пунктом 2 частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, суд наділений правом на власний розсуд визначати позовне провадження, в порядку якого буде розглядатись справа з урахуванням положень Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням наведеного та враховуючи предмет розгляду даної справи та характер спірних правовідносин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вказана позиція суду грунтується на висновках, викладених Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 14 січня 2019 року у справі № 727/1002/17.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеп v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Разом з тим, судом встановлено подання представником позивача клопотання про витребування доказів, в якому позивач просить:

витребувати від відповідача-1:

докази створення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, та її персональний склад;

копію протоколу засідання комісії, на якому розглядались питання щодо реєстрації спірних податкових накладних (п.17 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02,2018 №117);

докази винесення на розгляд комісії Головного управління ДПС у м.Києві питання про віднесення ТОВ «Графітім Сервіс» до переліку ризикових платників податків, докази проведення такого засідання та прийняття відповідного рішення (копії протоколів засідання комісії тощо); докази відображення такої інформації в Електронному кабінеті платника податків (п.1 Критеріїв ризиковості платника податку), копію прийнятого рішення про включення позивача до такого переліку та направлення відповідного рішення платнику податків;

письмові пояснення про чіткі та конкретні ознаки ризиковості платника податків -позивача у справі, які стали підставою для включення підприємства до переліку ризикових платників податків;

від відповідача-2:

письмові пояснення про чіткі та конкретні ознаки ризиковості платника податків -позивача у справі, які стали підставою для включення підприємства до переліку ризикових платників податків.

Згідно з частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини першої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (частина третя статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України).

З урахуванням наведеного та враховуючи право позивача на отримання доказів з метою підтвердження обставин, на які він посилається, суд приходить до висновку про задоволення клопотання позивача.

З урахуванням наведеного та керуючись статями 35, 243, 80 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти справу до провадження.

2. Здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

3. В порядку підготовки справи до розгляду: надіслати копії ухвали особам, які беруть участь у справі.

4. Витребувати від Головного управління ДПС у м. Києві:

докази створення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, та її персональний склад;

копію протоколу засідання комісії, на якому розглядались питання щодо реєстрації спірних податкових накладних (п.17 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02,2018 №117);

докази винесення на розгляд комісії Головного управління ДПС у м.Києві питання про віднесення ТОВ «Графітім Сервіс» до переліку ризикових платників податків, докази проведення такого засідання та прийняття відповідного рішення (копії протоколів засідання комісії тощо); докази відображення такої інформації в Електронному кабінеті платника податків (п.1 Критеріїв ризиковості платника податку), копію прийнятого рішення про включення позивача до такого переліку та направлення відповідного рішення платнику податків.

5. Витребувати від Головного управління ДПС у м. Києві та Державної податкової служби України письмові пояснення з зазначенням конкретних ознаки ризиковості платника податків - ТОВ «Графітім Сервіс», які стали підставою для включення підприємства до переліку ризикових платників податків.

6. Запропонувати відповідачам подати до суду відзив відповідно до статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали суду.

Попередити відповідачів, що копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачам, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

7. У разі подання до суду відзиву на позов, запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у десятиденний строк з моменту отримання відзиву відповідно до статті 163 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію відповіді на відзив надіслати відповідачам, докази чого надати суду.

8. У разі подання до суду відповіді на відзив, запропонувати відповідачам надати до суду заперечення проти відповіді на відзив протягом 10 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Повідомити, що при поданні до суду заяв по суті справи, інших заяв, клопотань, заперечень необхідно надати докази їх надіслання іншим учасникам справи.

Повідомити, що відповідно до частини дев"ятої статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Суддя М.А. Бояринцева

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.