Справа № 540/3225/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/3225/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Херсонській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Одеса) про визнання дій протиправними та скасування постанови про відкриття виконавчого провадженням від 23.09.2020 року № 63105264,

встановила:

27 жовтня 2020 року Херсонський обласний військовий комісаріат (надалі - позивач) звернувся до суду з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Херсонській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Одеса) (надалі - відповідач), у якому просить:

- визнати протиправними дії головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Херсонській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Осіпової Ірини Геннадіївни щодо винесення постанови про відкриття виконавчого провадження № 63105264 від 23.09.2020 р.;

- скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження № 63105264 від 23.09.2020 р.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, серед матеріалів позовної заяви документ про сплату судового збору відсутній.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України " Про судовий збір " від 08.07.2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2102 гривень.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір у сумі 2 102,00 грн. та надати суду документ про його сплату.

З огляду на вказані обставини, суддя встановила, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач просить поновити строк звернення до суду з даним позовом, вказуючи на те, що оскаржувана постанова про відкриття виконавчого провадження від 23.09.2020 р. надійшла до ІНФОРМАЦІЯ_1 02.10.2020 р., а отже строк оскарження до суду закінчується 12.10.2020 р. При цьому, позивач не наводить жодних обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Вирішуючи зазначене клопотання позивача, суддя враховує наступне.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця врегульовано статтею 287 КАС України.

Так, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів ( ч.1, п.1 ч. 2 ст. 287 КАС України).

Як вбачається з матеріалів позову, оскаржувану постанову про відкриття виконавчого провадження № 63105264 від 23.09.2020 р. позивач отримав 02.10.2020 р., а тому останнім днем строку її оскарження до суду є 12.10.2020 р.

Натомість, позовні матеріали були направлені позивачем засобами поштового зв`язку 26.10.2020 року, про що свідчить штемпель на поштовому конверті.

Отже, позивачем пропущено 10-денний термін звернення до суду з даним позовом.

Суддя зауважує, що частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин у її наданні, тощо.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Проте, вказане клопотання позивача не містить ані обставин, які свідчать про поважність причин пропуску строку, ані доказів таких обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч. 1 ст. 123, ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, шляхом надання:

- платіжного документу про сплату судового збору в сумі 2 102,00 грн.;

- доказів, які б свідчили про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Керуючись ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України, -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи № 540/3225/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна