Справа № 9901/335/20
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 жовтня 2020 року

Київ

справа №9901/335/20

адміністративне провадження №П/9901/335/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мацедонської В. Е.,

суддів - Жука А. В., Кашпур О. В., Уханенка С.А., Шевцової Н.В.,

перевіривши позовну заяву та заяву про забезпечення позову ОСОБА_1

до Верховної Ради України

треті особи на стороні позивача без самостійних вимог: Вінницька обласна громадська організація «Ми разом», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Президент України

третя особа на стороні відповідача: Центральна виборча комісія

про визнання дій протиправними, скасування постанови,-

установив:

24 жовтня 2020 року на електронну пошту Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Верховної Ради України (далі - відповідач), в якій позивач просить:

- визнати неправомірними та незаконними дії Верховної Ради України щодо вчинення продовж тривалого часу дій, направлених на звуження змісту та обсягу існуючих на час прийняття Конституції України виборчих прав і свобод позивача, порівняно з рівнем тих самих прав і свобод на теперішній час;

- визнати неправомірними та незаконними дії Верховної Ради України щодо звуження змісту та обсягу існуючих на час прийняття Конституції України прав позивача на доступу до правосуддя, порівняно з рівнем того самого права на теперішній час;

- визнати постанову Верховної Ради України від 15 липня 2020 року № 795-ІХ «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» такою, що підпадає під ознаки поняття узурпація визначеного пунктом 4.4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 05 жовтня 2005 року № 6-пр/2005;

- визнати постанову Верховної Ради України від 15 липня 2020 року № 795-ІХ «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» такою, що на підставі рішення Конституційного Суду України від 05 жовтня 2005 року № 6-пр/2005 вже є незаконною і неконституційною, а вирішення цього питання не потребує розгляду його Конституційним Судом України;

- вирішити питання судових витрат.

Таким чином, предметом оскарження у даній справі є нормативно-правовий акт Верховної Ради України, який прийнято до початку виборчого процесу, а отже справа підсудна Верховному Суду та підлягає розгляду за загальними правилами статті 266 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини 8 статті 171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Також, 24 жовтня 2020 року год. на електронну пошту Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить:

- зупинити дію постанови Верховної Ради України від 15 липня 2020 року № 795-ІХ «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році».

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 24 жовтня 2020 року справу передано на розгляд колегії суддів у складі: Мацедонської В. Е. (головуючий суддя), Жука А. В., Кашпур О. В., Уханенка С. А., Шевцової Н. В.

За правилами частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 160 та частини першої статті 168 КАС України позовна заява подається у письмовій формі до суду першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 152 та пункту 1 частини першої статті 153 КАС України заява про забезпечення позову подається у письмовій формі до суду до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Водночас Верховний Суд зауважує, що Закон України «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.

Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

У той же час абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі наказу Державної судової адміністрації України від 01 червня 2020 року № 247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 01 червня 2020 року у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (як пілотному суді) запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», під час використання яких слід керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем.

Отже, надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронній формі передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за покликанням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».

Із матеріалів позовної заяви та заяви про забезпечення позову слідує, що вони надіслані на електронну поштову адресу Суду касаційної інстанції, із використанням електронного цифрового підпису ОСОБА_1 , на підтвердження чинності якого надано роздруківки результату перевірки електронного цифрового підпису, виданого КНЕДП-ІДД ДПС.

Разом з тим, позивачем сформовано та надіслало позовну заяву та заяву про забезпечення позову на адресу Верховного Суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що свідчить про використання заявником способу звернення до Верховного Суду із позовною заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Також матеріали поданої позовної заяви та заяви про забезпечення позову не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву та заяву про забезпечення позову із використанням підсистеми "Електронний суд".

Зазначене свідчить про використання ОСОБА_1 непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду, як суду першої інстанції із позовною заявою та заявою про забезпечення позову.

Відповідно пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частини сьомої статті 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 та заява про забезпечення позову до розгляду не приймаються і підлягають поверненню особі, яка їх подала.

Повернення Верховним Судом позовної заяви та заяви про забезпечення позову з огляду на їх непідписання особою, та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до Верховного Суду з такими заявами, не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано частиною другою статті 129 Конституції України), та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд.

Ураховуючи викладене, керуючись статтями 154, 169, 248 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України, треті особи на стороні позивача без самостійних вимог: Вінницька обласна громадська організація «Ми разом», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Президент України, третя особа на стороні відповідача: Центральна виборча комісія про визнання бездіяльності протиправною - повернути заявнику.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути без розгляду.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, установленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття.

Суддя-доповідач В. Е. Мацедонська

Судді А. В. Жук

О. В. Кашпур

С. А. Уханенко

Н. В. Шевцова