Справа № 520/12791/2020
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

28 жовтня 2020 р. № 520/12791/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бідонька А.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Адміністрації Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, буд. 26,м. Київ,01601) , третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022) області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Адміністрації Державної прикордонної служби України, яка полягає у відмові підготовки та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 за нормами чинними на 29.01.2020 року, застосуванням вимог пункту 1 Приміток Додатку 1, пункту Примітки Додатку 14до Постанови № 704 та п. 4 Постанови № 704 в редакції, що діяла до внесення змін, при обчисленні розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт та врахування відповідної відсоткової надбавки за вислугу років (50 %) і додаткових видів грошового забезпечення для проведення з 01.02.2020 року перерахунку основного розміру пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262- XII, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

- зобов`язати Адміністрацію Державної прикордонної служби України (, вул. Володимирська, 26, м. Київ, 01601) підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (, майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022) довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за нормами чинними на 29.01.2020 року, із застосуванням вимог пункту 1 Приміток Додатку 1, пункту Примітки Додатку 14 до Постанови № 704 та п. 4 Постанови № 704 в редакції, що діяла до внесення змін, при обчисленні розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт та врахування відповідної відсоткової надбавки за вислугу років (50 %) і додаткових видів грошового забезпечення для проведення з 01.02.2020 року перерахунку основного розміру пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що під час перерахунку складових пенсії, застосована норма шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно п. 4 Постанови 704. Однак, як зазначає позивач, в примітках до додатків 1 та 14 законодавцем зазначено: «Посадові оклади за розрядами тарифної сітки (та оклади за військовим званням) визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.» Відповідно з 2018 року вихідний показник, який повинен братися для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням, є мінімальна заробітна плата, а не прожитковий мінімум. У зв`язку із чим, позивач звернувся до відповідача із заявою із проханням провести перерахунок посадового окладу за військовим званням з урахуванням Приміток до Додатків 1, 14 постанови КМ України від 30.08.2017 р. № 704. Вважає, що вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням з 29.01.2020 року повинен бути 2361,50 грн., а не 1762 грн., з якого на сьогодні обчислюється його посадовий оклад та оклад за військове звання. Просив суд вимоги заявленого позову задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.09.2020 відкрито спрощене позовне провадження по справі.

Відповідач надав до суду відзив, згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що позивач у своїх вимогах керується постановою Кабінету Міністрів України, а не Законом України, що має вищу юридичну силу. Однак, відповідно до пункту 2 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» № 1774-УІІІ від 06.12.2016 року, який набрав чинності 01.01.2017 року, установлено, що після набрання чинності цим Законом, мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Зазначає також, що позивачем проігноровано, вимоги частини третьої статті 7 КАС України про те, що у разі невідповідності нормативно-правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу.

Відповідач зазначив також, що такий самий порядок розрахунку грошового забезпечення, із застосуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 01 січня 2018 року, як розрахункової величини, використовується Міністерством оборони України, органами Служби безпеки України та іншими військовими та правоохоронними органами України, утвореними відповідно до законів України.

Позивачем направлена до суду відповідь на відзив, в якій позивач з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов - не погоджується. Вважає, що відзив не містить аргументів для спростування правових підстав позову, зазначає при цьому, що він був змушений звернутися до адміністративного суду для відновлення порушеного права. Метою заявлених позовних вимог є усунення перешкод у здійсненні права, а її досягненням визначений спосіб захисту права, який би вичерпував себе.

Позивач вважає, що заявлений спосіб захисту права щодо визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії спроможний усунути перешкоди в реалізації свого законної о права, оскільки Пунктом 4 Постанови № 704 в редакції, чинній на момент прийняті я постанови, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 - з грудня 2000 року і по теперішній час перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років, яка призначена відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (надалі - Закон №2262).

З 01.0 .2018 року відповідно до вимог ст. ст. 51, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-ХІІ), постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова № 704), постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Постанова № 103) та на підставі довідки уповноваженого органу позивачу проведено перерахунок пенсії.

Відповідно до повідомлення ГУ ПФУ у Харківській області, позивачу було проведено перерахунок пенсії з 01.01.2018 року, до якої включено посадовий оклад, оклад за військовим званням та надбавку за вислугу років.

Після перерахунку пенсії за вислугу років з 01.01.2018 року позивачем встановлено, що при перерахунку пенсії невірно застосовані показники, оскільки під час перерахунку складових пенсії позивача, була застосована норма шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (1762грн.) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно п. 4 Постанови 704.

Позивач зазначає, що в примітках до додатків 1 та 14 законодавцем зазначено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки (та оклади за військовим званням) визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Судом встановлено, що Адміністрацією Державної прикордонної служби України до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі - ГУ ПФУ в Харківській області) на ім`я ОСОБА_1 була подана довідка №11/609 від 23 липня 2020 року про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Відповідно до зазначеної довідки мені для перерахунку пенсії враховано посадовий оклад у розмірі - 7610,00, оклад за військовим (спеціальним) званням - 1480,00, надбавку за вислугу років (50 %) - 4545,00, надбавку за особливості проходження служби у розмірі 15 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років - 2045,25, надбавку за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків посадового окладу - 1141,50 надбавку за кваліфікацію клас 1 в розмірі 5 відсотків посадового окладу - 380, 50, премію у розмірі 25 відсотків посадового окладу 1902,50. Всього - 19104,75 (а.с. 16).

Постановою № 704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Пунктом 4 Постанови № 704 в редакції, чинній на момент прийняття постанови, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Позивач зазначає, що з аналізу показників мінімальної заробітної плати та прожиткового мінімуму для працездатних осіб засвідчує про те, що 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2020 року є більшою сумою, ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб на цей же час, тим більше ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня 2018 р. В той же час, проведені розрахунки засвідчили, що під час перерахунку складових пенсії позивача відповідно до п. 4 Постанови 704 застосована норма, згідно якої розміри посадового окладу та окладу за військовим званням визначені шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року (1762 грн.) на відповідний тарифний коефіцієнт.

Як встановлено за матеріалами справи , ОСОБА_1 02.07.2020 року звернувся до фінансово-економічного управління Адміністрації Державної прикордонної служби України з проханням підготувати та подати до ГУ ПФУ в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, та множенням їх на відповідний тарифний коефіцієнт (а.с. 17-20).

Адміністрація Державної прикордонної служби України своїм листом від 03.08.2020 року № 11/П - 6830 повідомила ОСОБА_1 , що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» позивачу здійснено перерахунок пенсії, а розміри посадових окладів та окладів за військовим званням визначені відповідно до п. 4 Постанови № 704. Відповідач у наданій відповіді повідомив заявника про відсутність підстав для перегляду грошового забезпечення (а.с. 21-22).

Вважаючи відмову Адміністрації Державної прикордонної служби України в підготовці та поданні до ГУ ПФУ в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій за нормами чинними на 29.01.2020 року з обчисленням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт необґрунтованою, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним адміністративним позовом.

По суті спірних правовідносин судом зазначається наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, єдина система їх соціального та правового захисту, гарантії військовослужбовців та членів їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах встановлені Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 р. № 2011-XII (далі - Закон № 2011-XII)

Згідно з частиною 1статі 9 цього Закону держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Частиною 2 статті 9 Закону № 2011-XII визначено, що до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. (ч. 3 ст. 9 Закону № 2011-XII)

За приписами частини 4 статті 9 Закону № 2011-XII грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.

30.08.2017 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" № 704 (далі - постанова № 704).

Постановою № 704 зокрема затверджено: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції, чинній до 24.02.2018) установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Проте, постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. № 103 (яка набрала чинності 24.02.2018) до Постанови № 704 внесено зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови КМУ № 704 викладено у новій редакції: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.".

Разом з тим, згідно пунктом 1 Примітки Додатку 1 постанови КМУ № 704 "Тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу" (в редакції постанови КМУ № 1041 від 20.12.2017) посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Згідно Примітки Додатку 14 "Схема тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу" оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Виходячи з наведених вище приписів законодавства судом встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин пункт 4 постанови КМУ № 704 (в редакції постанови КМУ № 103) визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р.", тоді як згідно приміток до вказаних додатків розрахунковою величиною визначено процентний показник від розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Отже, спірним у справі є правомірність застосування відповідачем при обчисленні посадового окладу та окладу за військовим званням позивача такого показника, як "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р."

Як встановлено в ході розгляду справи, у листі відповідача від 03.08.2020 року № 11/П - 6830, було повідомлено позивача, що з 01.03.2018 і на цей час не відбулося підвищення грошового забезпечення в частині збільшення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням відповідних категорій військовослужбовців усіх силових структур, у т. ч. військовослужбовців прикордонного відомства.

Відповідач у наданій відповіді також зазначає, що за відсутності з 01.03.2018 і на цей час факту підвищення грошового забезпечення в частині збільшення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням діючим військовослужбовцям, відсутні підстави для перерахунку пенсій за відповідною або аналогічною посадою колишнім військовослужбовцям.

Суд звертає увагу на ті обставини, що на момент набрання чинності постановою КМУ №704 п.4 вказаного нормативного акту викладений у редакції згідно з п.6 постанови КМУ від 21.02.2018р. №103, а саме: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.".

В подальшому пункт 6 постанови КМУ №103 втратив чинність у зв`язку із набуттям законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020р. по справі №826/6453/18.

Тобто лише з 29.01.2020р. відновлена дія п.4 постанови КМУ №704 у первісній редакції, котра запроваджувала у якості однієї із величин алгоритму розрахунку показника окладу за посадою - мінімальний розмір заробітної плати.

Вирішуючи справу, суд зважає на нечіткість постанови №704, коли примітки до додатків 1,14 на які покликається позивач і які, не визнає відповідач, є в свою чергу частинами даного нормативно-правового акта, які представляють державно-владний припис, призначений для спеціального текстового або символічного підкреслення, має супровідний характер.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ольсон проти Швеції", а саме, що норма спеціального закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки. Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах "Вєренцов проти України", "Кантоні проти Франції").

В той же час суд зауважує, що пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 06.12.2016 №1774-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (надалі також Закон № 1774-VIII), який набрав чинності 01.01.2017, установлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Таким чином, згідно з Постановою КМУ № 704 (в редакції Постанови КМУ № 103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

З огляду на викладене, суд вважає помилковою позицію позивача щодо не застосування відповідачем при обчисленні посадового окладу та окладу за військовим званням, що враховуються для перерахунку його пенсії, такої розрахункової величини як мінімальна заробітна плата, оскільки зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови № 704 не узгоджуються з пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 06.12.2016 №1774-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України".

Оскільки на цей час у Адміністрації Держприкордонслужби відсутні повноваження для встановлення нових розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням діючим військовослужбовцям, а також відсутні підстави для інформування Пенсійного фонду України про настання підстав для перерахунку пенсій колишнім військовослужбовцям, а відтак, відсутні підстави для підготовки і подання до 25-ти регіональних управлінь Пенсійного фонду України нових довідок для перерахунку пенсій за відповідною або аналогічною посадою.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача про необхідність застосування при обчисленні посадового окладу та окладу за військовим званням, що враховуються для такої розрахункової величини як мінімальна заробітна плата з огляду на посиланням на текст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови №704, оскільки зазначені примітки не містять норм права та не узгоджуються з пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 року №1774-VIII.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Шостого апеляційного адміністративного суду, викладеним у постанові від 06.07.2020 року по праві №580/368/20, та Восьмого апеляційного адміністративного суду, викладеним у постанові від 01.06.2020 року по справі №1.380.2019.006597.

З огляду на наведене суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача про визнання протиправною бездіяльності Адміністрації Державної прикордонної служби України, яка полягає у відмові та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 за нормами чинними на 29.01.2020 року, застосуванням вимог пункту 1 Приміток Додатку 1, пункту Примітки Додатку 14до Постанови № 704 та п. 4 Постанови № 704 в редакції, що діяла до внесення змін, при обчисленні розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт та врахування відповідної відсоткової надбавки за вислугу років (50 %) і додаткових видів грошового забезпечення для проведення з 01.02.2020 року перерахунку основного розміру пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262- XII, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Стосовно позовних вимог зобов`язального характеру, а саме : зобов`язати Адміністрацію Державної прикордонної служби України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій ОСОБА_1 за нормами чинними на 29.01.2020 року, із застосуванням вимог пункту 1 Приміток Додатку 1, пункту Примітки Додатку 14 до Постанови № 704 та п. 4 Постанови № 704 в редакції, що діяла до внесення змін, при обчисленні розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт та врахування відповідної відсоткової надбавки за вислугу років (50 %) і додаткових видів грошового забезпечення для проведення з 01.02.2020 року перерахунку основного розміру пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» - то вони є похідними від першої позовної вимоги, у задоволенні якої судом відмовлено, а тому з огляду на висновки суду у даній справі - задоволенню також не підлягають.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 139, 241 247, 255, 257, 263, 291, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Адміністрації Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, буд. 26,м. Київ,01601) , третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022) області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 28 жовтня 2020 року.

Суддя Бідонько А.В.