Справа № 140/4375/20
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 рокуЛьвівСправа № 140/4375/20 пров. № А/857/8774/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Улицького В.З. та Кузьмича С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл. на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 05.06.2020р. в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл. до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) автозаправної станції (суддя суду І інстанції: Плахтій Н.Б., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 05.06.2020р., м.Луцьк; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: не зазначена),-

В С Т А Н О В И В:

19.03.2020р. (згідно з відтиском поштового штемпеля на конверті) позивач Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл. (ГУДСНС України у Київській обл.) звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» (ТзОВ «Вест Петрол Маркет») заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та споруд автозаправної станції (АЗС) № 09-16, що розташована за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в Акті № 27 від 31.01.2020р.; стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір (а.с.1-12).

Розгляд цієї справи, що віднесена процесуальним законом до справ незначної складності, проведено судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.57).

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 05.06.2020р. у задоволенні заявленого позову відмовлено (а.с.130-135).

Не погодившись із винесеним судовим рішенням, його оскаржив позивач ГУДСНС України у Київській обл., який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до невірного вирішення спору, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою заявлений позов задовольнити (а.с.141-153).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що проведеною позаплановою перевіркою відповідача виявлені порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які не у повній мірі усунуті відповідачем, що стверджується результатами наступної перевірки (згідно Акту № 70 від 24.06.2020р. залишилися неусунутими 12 порушень із 24 виявлених порушень). Неусунення таких порушень може призвести до виникнення пожежі, сприяти її поширенню та перешкоджати її оперативному виявленню.

Разом з тим, під час вирішення спору суд не врахував факторів небезпеки, не надав їм правової оцінки, а також залишив поза увагою ту обставину, що запропонований захід реагування має крайній характер через наявність неусунутих порушень, які несуть реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Таким чином, подальша експлуатація вказаної АЗС із вищевказаними порушеннями вимог пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Інший учасник справи не подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Апеляційний розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження за правилами ст.311 КАС України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Як слідує з матеріалів справи, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на виконання Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2020 рік, затв. наказом ДСНС України № 687 від 27.11.2019р., наказу ГУДСНС України у Київській обл. № 1323 від 10.12.2019р. «Про проведення планової перевірки» (а.с.14), на підставі посвідчення на проведення перевірки № 10555 від 10.12.2019р. (а.с.15), повідомлення про проведення планового заходу із здійснення державного нагляду (контролю) № 66/1/14760/ від 10.12.2020р. (а.с.16) провідним інспектором Кагарлицького РС ГУДСНС України у Київській обл. проведено упродовж 20.01.2020р.-31.01.2020р. планову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання ТзОВ «Вест Петрол Маркет» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об`єкті - АЗС, що розташована за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, за результатами якої складено Акт № 27 від 31.01.2020р. (а.с.17-25).

За результатами проведеної перевірки встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, в тому числі вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затв. наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014р., а саме:

допущено зниження рівня пожежної безпеки об`єкта в частині облаштування зовнішнього протипожежного водопостачання, а саме: приміщення АЗС не забезпечено протипожежним водопостачанням для цілей пожежогасіння згідно ДБН В.2.5- 74:2013;

не надано до розгляду проектну документацію щодо обладнання АЗС системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

до розгляду не представлено акти прийняття в експлуатацію системи блискавкозахисту;

до розгляду не представлено паспорти заземлювачів системи блискавкозахисту;

на об`єкті є відсутнім резерв пожежних сповіщувачів та зрошувачів, що повинен складати 10 відсотків від кількості змонтованих;

допускаються до роботи АЗС особи, які не пройшли навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму і не мають про це відповідне посвідчення;

автомобілі, що чекають черги на заправку, розміщуються ближче ніж за 3 метри до автомобіля, що заправляється;

відсутні протипожежні двері, що відокремлюють приміщення операторської від інших приміщень;

в приміщенні на вікнах облаштовані глухі грати;

допускається експлуатація тимчасових електромереж;

АЗС не оснащено жорсткою буксирною штангою довжиною не менше 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі;

не надано підтверджуючі документи очищення резервуарів АЗС;

АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю піноутворювача;

допускається заправляння побутових балонів зрідженим вуглеводневим газом;

не надано до розгляду підтверджуючі документи декларування безпеки об`єктів підвищеної безпеки;

АЗС не обладнано системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;

не надано до розгляду підтверджуючі документи проведення експертизи декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки;

не укладений договір на аварійно-рятувальне обслуговування;

не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту;

не забезпечено працівників об`єкта відповідними засобами ЗІЗ ОД, які відповідають небезпекам об`єкта;

не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;

не погоджено графіки об`єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту;

не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;

допускається здача в оренду об`єкта без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (а.с.17-25).

Керівник або уповноважена особа суб`єкта господарювання не з`явилась для отримання акту. Акт направлено рекомендованим листом відповідачу.

Під час судового розгляду відповідачем надані докази на підтвердження часткового усунення виявлених порушень, зокрема:

відповідно до п.11.1.9 ДБН Б.2.2-12 2018 «Планування та забудова територій» зовнішнє протипожежне водопостачання АЗС, які розташовані поза населених пунктів дозволяється не передбачати в таких випадках: на АЗС рідкого моторного палива, де застосовуються підземні резервуари та відсутні приміщення сервісу; на АГНКС, якщо відсутні приміщення сервісу. Враховуючи те, що на даній АЗС відсутні приміщення сервісу, зовнішнє протипожежне водопостачання дозволяється не передбачати (порушення № 1);

між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено договір № 30/03-20 від 30.03.2020р. (рахунок на оплату № 7303 від 06.04.2020р.), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення№ 2, а.с.72-73);

між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено Договір № 30/03-20 від 30.03.2020р. (рахунок на оплату № 7303 від 06.04.2020р.), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення № 3, а.с.72-73);

між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «КП ЕНРІ» укладено Договір № 30/03-20 від 30.03.2020р. (рахунок на оплату № 7303 від 06.04.2020р.), предметом якого є проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок (АЗС) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушення № 4, а.с.72-73);

між ТзОВ «Вест Петрол Маркет» та ТзОВ «Венбест» укладено Договір № 20015-ОП від 01.04.2019р., предметом якого є надання ТзОВ «Венбест» послуг ТзОВ «Вест Петрол Маркет» щодо спостереження та технічного обслуговування стану тривожної сигналізації на об`єктах замовника. Актом від 01.04.2019 року введено в експлуатацію тривожну сигналізацію на АЗС «Кагарлик» за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56. Резерв пожежних сповіщувачів та зрошувачів, зберігається в організації, яка здійснює технічне обслуговування СПС, що підтверджується листом від ТзОВ «Венбест» від 04.05.2020р. (порушення № 5, а.с.75-86);

працівники АЗК пройшли перевірку знань комісією підприємства за програмою пожежно-технічного мінімуму, що підтверджується копією протоколу № 02-0П від 05.08.2019р. (порушення № 6, а.с.87);

проведений позаплановий інструктаж для операторів АЗК (порушення № 7);

глухі грати з вікон демонтовано. Доказом усунення є фотозвіт від 24.04.2020р. (порушення № 9, а.с.102);

в приміщеннях АЗК прибрані тимчасові електромережі (порушення № 10);

АЗС забезпечено жорсткою буксирною штангою довжиною не менше 3 м. Із ТзОВ «ІНМЕХ» укладено договір поставки № 08/04/2020 від 08.04.2020р. на виготовлення та поставку жорстких буксировочних штанг довжиною 3 м. Згідно специфікації від 08.04.2020р. та рахунку на оплату № 10 від 08.04.2020р. ТзОВ «Вест Петрол Маркет» було замовлено та оплачено 14 буксировочних штанг. Актом № 11 від 13.04.2020р. підтверджується факт надання послуг (порушення № 11, а.с.103-111);

на АЗС проведено зачистку резервуарів зі складанням відповідних актів про виконанні роботи (порушення № 12);

піноутворювач закуплений у необхідній кількості та поставлений на АЗС, що підтверджується накладною № 88 від 10.03.2020р. на переміщення піноутворювача марки «Альпен» в кількості 200 л (порушення № 13, а.с.112);

проведений позаплановий інструктаж персоналу (порушення № 14);

декларація безпеки об`єктів підвищеної небезпеки є в наявності (порушення № 15, а.с.113);

договори на аварійно-рятувальне обслуговування з місцевими АВРЗ направленні на підписання (порушення № 18);

закуплено необхідну кількість засобів індивідуального захисту та додатково забезпечено працівників (порушення № 19);

закуплено необхідну кількість засобів ЗІЗ ОД та забезпечено працівників (порушення № 20);

об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту проведені, що підтверджується звітом про проведення даних навчань від 22.01.2020р. (порушення № 21, а.с.119-121);

розроблені графіки та направленні на узгодження до відповідних органів (порушення № 22, а.с.122, 129);

проведена закупівля необхідних матеріалів для створення матеріального резерву згідно номенклатури (порушення № 23).

Відмовляючи у задоволенні заявленого позову, суд першої інстанції виходив з того, що після проведення планової перевірки відповідачем ТзОВ «Вест Петрол Маркет» усунуто більшість порушень із тих, що зафіксовані в акті перевірки.

Щодо допущення відповідачем відсутності протипожежних дверей, що відокремлюють приміщення операторської від інших приміщень (порушення 8), то відповідно до 11.2.3 Правил пожежної безпеки в Україні, затв. наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014р., під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню. У відповідності до експертного висновку від 07.11.2018р. проведена експертна оцінка протипожежного стану багатопаливного автозаправного комплексу за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул. Жовтнева, 56 (а.с.88), яким підтверджено відповідність об`єкта нормам протипожежної безпеки.

Також спірна АЗС була спроектована та побудована в 2001 році. Актом державної технічної комісії про прийняття закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію від 07.08.2001р. державною технічною комісією шляхом огляду об`єкта встановлено, що будівельно-монтажні роботи виконані згідно з проектом та виданими технічними умовами. За результатами огляду комісія прийняла рішення про введення в експлуатацію АЗС (а.с.89-101).

Враховуючи викладене, обставини щодо вказаних порушень є не підтвердженими.

Щодо допущення відповідачем такого порушення як необладнання АЗС системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (порушення № 16), суд виходив з того, що у відповідача є відсутньою фактична можливість усунення вказаного порушення, оскільки у позивача не створений відповідний уповноважений орган, який би забезпечував прийом сигналу з Пульта централізованого спостереження (ПЦС) від Автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення (СРВНСО) для реагування в разі виявлення загрози чи виникнення НС, як того вимагає ДБН В.2.5-76:2014.

Тобто, неможливість відповідача встановити СРВНСО на АЗС є наслідком недотримання самим позивачем вимог ДБН В.2.5-76:2014 щодо необхідності забезпечення ПЦС, функціонування якого є обов`язковою умовою для улаштування та введення в експлуатацію СРВНСО на об`єкті.

Враховуючи, що деякі порушення спростовані поданими відповідачем письмовими доказами, а ті порушення, які залишились не усунутими підприємством, зокрема, відсутність експертизи декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки (порушення № 17), не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування заходів реагування до ТзОВ «Вест Петрол Маркет» у вигляді повного зупинення експлуатації АЗС.

Колегія суддів вважає, що наведені висновки суду першої інстанції є невірними, оскільки вони не ґрунтуються на фактичних обставинах справи та суперечать вимогам чинного законодавства, з огляду на таке.

Частиною 5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з ч.7 ст.7 цього Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За приписами ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст.70 зазначеного Кодексу визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014р., є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п.4 Розділ І вказаних Правил).

Пунктами 26 та 33 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю, а небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Звідси, чинне законодавство пов`язує наявність чи відсутність загрози для життя і здоров`я людей від тих чи інших порушень законодавства у сфері пожежної безпеки не тільки із їхньою можливістю спричинити саму пожежу, але й сприяти її швидкому розвитку.

Таким чином, у випадку наявності підстав для застосування одного з таких заходів реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, орган контролю звертається до суду із адміністративним позовом.

В розглядуваному випадку позивачем шляхом проведення перевірки виявлена сукупність порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки під час експлуатації будівель (споруд і приміщень) АЗС № 09-16, що розташована за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, при цьому на час розгляду справи в суді першої інстанції відповідачем не у повній мірі такі порушення були усунуті.

За таких обставин в суду першої інстанції були відсутніми правові підстави для відмови у задоволенні заявленого позову.

У частині доводів апелянта колегія суддів враховує, що застосування розглядуваного крайнього заходу обґрунтовано позивачем належними доказами та причинами.

Так, представленими доказами доводиться факт часткового усунення відповідачем виявлених порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, при цьому значна частина порушень залишається неусунутою, хоча строки їх усунення минули.

На підтвердження наведеного апелянтом представлено Акт № 70 від 24.06.2020р., складений за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на АЗС № 09-16 (а.с.163-177), до якого представник відповідача зауважень не мав.

Вказаною перевіркою виявлено наступних 12 порушень:

Порушення № 1. Допущено зниження рівня пожежної безпеки об`єкта в частині облаштування зовнішнього протипожежного водопостачання, а саме: приміщення АЗС не забезпечено протипожежним водопостачанням для цілей пожежогасіння згідно ДБН В.2.5-74:2013. Дане порушення призводить до невчасного гасіння та перешкоджання в гасінні пожежі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначенням.

Порушення № 2. Не надано до проектну документацію щодо обладнання АЗС системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд». Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 3. Допускаються до роботи АЗС особи, які не пройшли навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму і не мають про це відповідне посвідчення. Відсутність навчання з питань ПБ може призвести до невірних дій персоналу при виникненні пожежі, надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

Порушення № 4. Відсутні протипожежні двері, що відокремлюють приміщення операторської від інших приміщень. При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 5. В приміщенні на вікнах облаштовані глухі грати. У разі виникнення пожежі вікна можливо використовувати як шляхи евакуації. При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 6. АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю піноутворювача. Відсутність розрахункової кількісті піноутворювача унеможливить гасіння пожежі пожежно-рятувальною технікою на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 7. Не надано підтверджуючі документи проведення експертизи декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки. Відсутність експертиз декларації об`єкта підвищеної небезпеки може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій через невірно оцінені можливі рівні надзвичайних ситуацій, що в свою чергу не дозволяє виконати своєчасне реагування на надзвичайну ситуацію.

Порушення № 8. АЗС не обладнано системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення в разі їх виникнення.

Порушення № 9. Не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту. Відсутність для працюючого персоналу засобів індивідуального захисту збільшує час впливу небезпечних факторів на органи дихання та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 10. Не забезпечено працівників об`єкта відповідними засобами ЗІЗ ОД, які відповідають небезпекам об`єкта. Відсутність для працюючого персоналу засобів індивідуального захисту збільшує час впливу небезпечних факторів на органи дихання та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення № 11. Не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту. Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об`єкту. Відсутність певного розуміння дій та навичок, котрі повинен виконувати кожен працівник при виникненні надзвичайної ситуацій призводить до паніки й унеможливлює евакуацію з приміщень об`єкту. Результатом чого є загибель й травмування людей.

Порушення № 12. Не погоджено графіки об`єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту. Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об`єкту. Відсутність певного розуміння дій та навичок, котрі повинен виконувати кожен працівник при виникненні надзвичайної ситуацій призводить до паніки й унеможливлює евакуацію з приміщень об`єкту. Результатом чого є загибель й травмування людей.

Всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в Акті перевірки, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

23.10.2020р. на адресу апеляційного суду надійшли письмові пояснення відповідача ТзОВ «Вест Петрол Маркет», згідно яких він покликається на Акт № 76 від 24.07.2020р., складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на АЗС № 09-16 (а.с.203-208).

В результаті проведення цієї перевірки залишилося неусунутим лише одне порушення - АЗС не обладнано системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення в разі їх виникнення (а.с.216-230).

В частині такого порушення як відсутність обладнання АЗС системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення локальною системою оповіщення колегія суддів звертає увагу на наступне.

Частиною 1 ст.53 Кодексу цивільного захисту України визначено, що на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

Встановлення, вимоги до проектування та монтування автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення визначено ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення».

Водночас, норма ст.53 Кодексу цивільного захисту України зобов`язує встановлювати автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення тільки на об`єктах підвищеної небезпеки.

Згідно з п.3 ч.1 ст.50 Кодексу цивільного захисту України джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки.

Статтею 1 Закону України № 2245-III від 18.01.2001р. «Про об`єкти підвищеної небезпеки» встановлено, що суб`єкт господарської діяльності - юридична або фізична особа, у власності або у користуванні якої є хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки; об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Постановою КМ України № 808 від 28.08.2013р. «Про затвердження переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку» визначено перелік видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. До таких об`єктів підвищеної екологічної небезпеки віднесено АЗС, в т.ч. автомобільні газозаправні станції зрідженого газу.

Звідси, на АЗС повинні бути встановлені автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

Вимоги до автоматизованих систем були затверджені наказом МНС України № 288 від 15.05.2006р. «Про затвердження Правил улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення».

Вказаним наказом МНС України було затверджено також перелік об`єктів, що підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій. До 03.08.2011р. у цьому переліку було зазначено також АЗС та автомобільні газозаправні станції. Проте, починаючи з 03.08.2011р., АЗС та автомобільні газозаправні станції з переліку було виключено.

Отже, щодо АЗС на сьогодні відсутні правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення.

Крім того, розробка технічного завдання та робочого проекту щодо улаштування комплексу автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення можлива за умови дотримання в повному обсязі вимог ДБП В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення».

Відповідно до вимог п.3.2. вказаних ДБН В.2.5-76:2014 Автоматизована системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення (СРВНСО) - автоматизована система класу «людина-машина», у якій суміщено автоматичні процеси виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій, спостереження та оброблення інформації щодо поточного стану об`єктів та будівель, інженерних споруд, мереж, що розташовані на територія з ризиком прояву небезпечних явищ і процесів, оперативне надання користувачам фактичної та прогнозованої інформації, а також оповіщення (за необхідності) працівників та керівників об`єкта, відповідальних за стан техногенної безпеки, посадових осіб органів виконавчої влади та місцевого самоврядування і населення при безпосередній участі людини-оператора.

Монтування СРВНСО виконується на підставі затвердженої проектної документації та технічної документації підприємств-виробників з урахуванням вимог норм із монтажу систем автоматизації, протипожежного захисту, інших норм та нормативно-правових актів (п.5.9.1 ДБН).

Для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за технічним станом СРВНСО, а також для прийняття з СРВНСО та передавання (ретрансляції) тривожних сповіщень про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій до систем вищого рівня реагування на ці сповіщення - системи централізованого пожежного та техногенного спостереження (надалі - СЦПТС) застосовуються Пульти централізованого спостереження за СРВНСО (далі - ПЦС). Порядок підключення ПЦС до СЦПТС визначається нормативно-технічними та нормативно-правовими документами щодо створення та функціонування СЦПТС (п.8.1 ДБН).

Так, згідно з вимогами п.8.2.1. ДБН В.2.5-76:2014 ПЦС розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Як убачається з п.8.2.1 ДБН В.2.5-76:2014, оперативно-диспетчерська служба територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, отримує та реагує на сигнал з СРВНСО за допомогою ПЦС, який розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Відповідно до вимог п.5.2.20 ДБН В.2.5-76:2014 СРВНСО повинна автоматично формувати та за командою оператора передавати до ПЦС тривожне сповіщення щодо виявлення загрози або виникнення НС разом з ідентифікатором електронної картки аварії, з можливістю отримання від ПЦС сигналу підтвердження його прийняття.

Як слідує з п.5.2.21 вказаних ДБН, за відсутності відповідного реагування оператора СРВНСО па інформацію про наявність ознак загрози виникнення НС СРВНСО автоматично формує та передає до ПЦС відповідне тривожне сповіщення з ідентифікатором картки аварії за найгіршим сценарієм розвитку НС. Наведене свідчить, що ПЦС повинен отримувати з СРВНСО відповідні службові та тривожні сповіщення щодо загрози виникнення НС, у зв`язку з чим здійснюється відповідне подальше реагування на усунення загрози у порядку, визначеному вимогами ДБН В.2.5-76:2014. До того ж згідно додатку А «Склад системи» ДБН В.2.5-76:2014 до складу системи ПЦС має входити: сервер обробки даних, автоматизоване робоче місце оператора ПЦС, комунікаційне обладнання. Як убачається з додатку Е «Перевірка СРВНСО», під час прийняття СРВНСО до експлуатації проводиться перевірка, зокрема, наявності акта проведення дослідної експлуатації. При введенні в експлуатацію СРОВНСО складається акт, невід`ємним додатком якого є Акт тестового випробування щодо визначення технічної можливості передачі тривожного сигналу від систем спостереження до оперативно-диспетчерської служби (додатки Е, Ж ДБН В.2.5-76:2014).

Згідно з наказом ДСНС України № 481 від 22.08.2014р. «Про організацію централізованого та техногенного спостерігання» центром спостерігання було визначено ДП «Центр громадської безпеки 112».

Водночас, у зв`язку з реорганізаційними заходами в системі ДСНС ДП «ЦГБ-112» наказом № 218 від 11.05.2016р. «Про припинення ДП «Центр громадської безпеки 112» шляхом ліквідації» ліквідовано.

Водночас, відповідно до п.5.2.22 ДБН В.2.5-76:2014 у разі відсутності підтвердження з боку ПЦС факту отримання тривожного сповіщення СРВНСО повинна здійснювати автоматичне телефонне з`єднання з оперативно-диспетчерською службою відповідного аварійно-рятувального підрозділу, на який відповідно до плану локалізації і ліквідації аварії покладено оперативне реагування на НС, з подальшою передачею тривожного мовного повідомлення, що містить ідентифікатор електронної картки аварії. Тобто, за відсутності ПЦС існує можливість тривожного сповіщення за допомогою телефонного з`єднання.

Дійсно, на момент виникнення спірних правовідносин, центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, не були затвердженні правила з вимогами до автоматизованих систем. Проте, вимоги до автоматизованих систем установлені ДБН В.2.5-76:2014, які погоджені, зокрема, Міністерством внутрішніх справ (центральний орган, який забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту) та Державною службою України з надзвичайних ситуацій (центральний орган, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Таким чином, у силу положень ст.53 Кодексу цивільного захисту України, АЗС ТзОВ «Вест Петрол Маркет» (об`єкт підвищеної небезпеки) при проектуванні та монтуванні автоматизованих систем на об`єктах підвищеної небезпеки мають застосовуватися вимоги ДБН В.2.5-76:2014. При цьому, законодавчо визначений обов`язок відповідача встановити автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення не залежить від наявності у позивача можливості забезпечувати прийом сигналу ПЦС від СРВНСО для реагування в разі загрози чи виникнення надзвичайної ситуації.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20.11.2018р. у справі № 826/1024/18, від 19.11.2019р. у справі № 580/31/19, від 20.05.2020р. у справі № 580/32/19 та від 27.08.2020р. у справі № 580/228/19.

АЗС, як об`єкт підвищеної небезпеки, за законом вважається джерелом небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру, тобто таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру. Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Також враховуючи цільове призначення наведеного об`єкта відповідача та виявлені під час його експлуатації порушення, тривалий час їх неусунення, в колегії суддів не виникає сумнівів щодо обґрунтованості доводів позивача про наявність за цих умов загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей.

При цьому, колегія суддів зауважує, що поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, встановлені у цій справі порушення, безперечно, в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.

Зокрема, колегія суддів вважає, що автоматизована система раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення призначена для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів, як наприклад, евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, відключення або блокування (розблокування) інших інженерних систем. Невлаштування систем протипожежного захисту збільшує час виявлення пожежі, що, у свою чергу, призводить до несвоєчасних заходів щодо евакуації людей та матеріальних цінностей та може призвести до отримання травм, загибелі людей, що знаходяться в будівлі, та значних матеріальних втрат.

Згідно практики Європейського суду з прав людини оцінка додержання ст.1 Першого протоколу спирається на «справедливу рівновагу (баланс)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, й інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання (рішення в справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції»).

Однак цей баланс не варто розуміти як необхідність обов`язкового досягнення «соціальної справедливості» у кожній конкретній справі. Зазначений критерій означає, що повинно бути розумне співвідношення (іншими словами - обґрунтована пропорційність) між метою, якої передбачається досягти, та засобами, що для цього використовуються. «Справедливого балансу» не буде дотримано, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення в справі «Трегубенко проти України»).

Тобто порушення ст.1 Першого протоколу становить не саме по собі ущемлення прав особи, а наявний істотний дисбаланс між заходами, вжитими для забезпечення загальних інтересів суспільства, та потребою захищати право особи на мирне володіння своїм майном (рішення від 23.01.2014р. в справі «East/West Alliance Limited» проти України»).

У пошуках «справедливої рівноваги» Європейський суд з прав людини враховує велику кількість різноманітних чинників. Але й у цих питаннях (як і в питаннях наявності «суспільного інтересу») також визнає за державою достатньо широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Що стосується конкретних обставин справи, то заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді заборони експлуатації приміщень та будівель АЗС слід застосувати з метою попередження негативних наслідків, які можуть настати за наявних умов існування реальної загрози життю та здоров`ю людей.

Таким чином, можливі обмеження відповідача в здійсненні ним основної діяльності за наслідками застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), не можуть бути співрозмірними із гарантованими державою правами людини на життя і здоров`я, особисту безпеку, які є найвищою соціальною цінністю, а їх забезпечення - головним обов`язком держави.

Із урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що позовні вимоги ГУДСНС України у Київській обл. про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є обґрунтованими, підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами, а тому такі належить задовольнити, а саме застосувати до ТзОВ «Вест Петрол Маркет» заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та споруд АЗС № 09-16, що розташовані за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, шляхом зобов`язання суб`єкта господарювання зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, визначених в Акті № 27 від 31.01.2020р., складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права (незастосування закону, який підлягає застосуванню), що призвело до неправильного вирішення справи, через що рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення заявленого позову, з вищевикладених мотивів.

Згідно вимог ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги відшкодуванню ГУДСНС України у Київській обл. не підлягають, через що останні слід покласти на апелянта.

Керуючись ст.139, ч.4 ст.229, ст.311, ч.2 ст.313, п.2 ч.1 ст.315, п.п.1, 4 ч.1 ст.317, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл. задовольнити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 05.06.2020р. скасувати та прийняти нову постанову, якою заявлений Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл. позов задовольнити.

Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та споруд автозаправної станції № 09-16, що розташовані за адресою: Київська обл., м.Кагарлик, вул.Жовтнева, 56, шляхом зобов`язання суб`єкта господарювання зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, визначених в Акті № 27 від 31.01.2020р., складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги покласти на апелянта Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській обл.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку у випадках, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді В. З. Улицький
С. М. Кузьмич
Дата складення повного тексту судового рішення: 28.10.2020р.