Справа № 320/2286/19
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2286/19
УХВАЛА

27 жовтня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Оксененка О.М., суддів Лічевецького І.О. та Мельничука В.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до Київської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено в повному обсязі.

25 березня 2020 року Київська митниця Держмитслужби, вдруге звертається до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, до якої додано платіжне доручення про сплату судового збору у встановленому відповідно до закону розмірі, клопоче про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до суду з апеляційною скаргою та просить поновити такий строк.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з моменту отримання зазначеної ухвали для усунення недоліків, або з дня закінчення карантину, а саме подати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням інших поважних, на думку апелянта причин пропуску такого строку, що підтверджувалися б належними та відповідними доказами.

Копію зазначеної ухвали суду апеляційної інстанції скаржником отримано 24 квітня 2020 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху відповідачем на адресу суду було направлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Щодо поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в своєму клопотанні скаржник знову, як на поважну причину пропуску строку, посилається на тривалу процедуру отримання коштів для сплати судового збору та зазначає, що подану в строки визначені статтею 295 КАС України першочергову апеляційну скаргу було повернено апелянту саме у зв`язку з не сплатою судового збору.

Розглянувши вищевказані доводи щодо поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, колегія суддів вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Наведені скаржником доводи щодо неможливості своєчасної сплати судового збору, в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху, вже було визнано неповажними причинами пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції.

Крім того, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в ухвалах Верховного суду від 03.07.2020 по справах № 160/878/19, № 808/1536/18 та № 280/4337/18.

Тому, зазначені скаржником доводи щодо неможливості своєчасної подачі апеляційної скарги у зв`язку з тривалою процедурою отримання коштів для сплати судового збору є неповажними причинами пропуску строку, оскільки обставини, пов`язані з організацією роботи, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на оскарження судового рішення у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

Відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, а також сплати судового збору.

Отже, апелянтом не наведено належного та достатнього обґрунтування та не надано жодного належного доказу, що унеможливило останнього подати у встановлений адміністративним судочинством термін апеляційну скаргу.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (перекл. вирішена справа), особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Таким чином, у ситуації з державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів, тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Дослідивши обставини справи та клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що скаржником не було виконано вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року та недоліки апеляційної скарги не усунено.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 299, 321, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

В задоволенні клопотання Київської митниці Держмитслужби про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до Київської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.М. Оксененко

Судді І.О. Лічевецький

В.П. Мельничук