Справа № 240/6998/20
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2020-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/6998/20 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шуляк Л.А.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

23 жовтня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватної ремонтно-будівельної фірми "Комунальник" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

В травні 2020 року Приватна ремонтно-будівельна фірма "Комунальник" звернулась до суду з позовом в якому просила визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 20 лютого 2020 року № на суму 5741,44 грн.

Підставою звернення з даним позовом до суду слугували протиправні, на переконання позивача, висновки податкового органу про порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних, які фактично були подані на реєстрацію 29 грудня 2019 року, однак зареєстровані відповідачем лише 03 січня 2020, тобто із порушенням строку, встановленого Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН).

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 позов задоволено.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції та просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Сторони в судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомленні про дату, час та місце судового розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових відправлень.

Колегія суддів в розрізі приписів п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, Головним управлінням ДПС У Житомирській області проведено камеральну перевірку термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ПРБФ "Комунальник" за грудень 2019 року та складено акт перевірки від 31.01.2020 № 1078/06-30-51-04/20425612 (а.с.11-12).

Висновком акту перевірки встановлено що, позивачем допущено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, зокрема податкову накладну №5 від 04.12.2019 на суму 57 414,43 грн. зареєстровано 03.01.2020.

Позивач скористався правом адміністративного оскарження висновків, які містяться в акті перевірки від 31.01.2020 № 1078/06-30-51-04/20425612, надіславши на адресу ГУ ДПС в Житомирській області скаргу від 10.02.2020 року №38, яка в подальшому рішенням ГУ ДПС в Житомирській області від 24.04.2020 № 14502/6/99-00-08-05-06-06 була залишена без задоволення.

На підставі висновків акту перевірки від 31.01.2020 № 1078/06-30-51-04/20425612, контролюючим органом прийнято податкове повідомлення - рішення від 20.02.2020 № , яким застосовано штраф в розмірі 10% (від 57 414,43 грн.) у сумі 5 741,44 грн. (а.с.18).

Не погодившись із вказаним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов до висновку, що позивач 29.12.2019 року вчинив усі необхідні та залежні від нього дії щодо надсилання на реєстрацію податкової накладної через автоматизовану систему у строк визначений Податковим кодексом України, що виключає можливість застосування до нього штрафних санкцій.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Як передбачено п. 13-15 Порядку № 1246: за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідно до абз. 13 п. 201.10 ст. 201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені (абз.14 п.201.10 ст.201 ПК України).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1246, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Згідно з п. 3 Порядку № 1246, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Отже, для податкових накладних, які складені в першій половині грудня 2019 року граничним днем для реєстрації ПН/РК за першу половину грудня буде 31.12.2019 р. В свою чергу, 29, 30 та 31 грудня 2019 року (з урахуванням перенесення робочого дня з понеділка 31.12.2019 р. на суботу 28.12.2019 р.) були вихідними днями, але оскільки дата 31.12.2019 р. була останньою в місяці, то згідно із п. 3 Порядку № 1246 цей день вважається операційним, а отже, на підтвердження реєстрації ПН/РК повинна надійти квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації ПН/РК.

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 23.10.2019 р. № 995 «Про перенесення робочих днів у 2019 році» 30 грудня 2019 року та 31 грудня 2019 року є вихідними днями.

Отже, враховуючи положення Порядку № 1246, 30 грудня 2019 року та 31 грудня 2019 року незважаючи на те, що визначені вихідними днями, вважаються операційними днями.

Державною податковою службою України 28.12.2019 р. визначено останній робочим днем протягом якого інформаційно-телекомунікаційні системи та електронні сервіси ДПС працюватимуть у штатному режимі, та протягом якого прийматиметься до обробки звітність, а також податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 23 жовтня 2019 року «Про перенесення робочих днів у 2019 році» робочий день з вівторка 31 грудня 2019 року перенесено на суботу 28 грудня 2019 року, а 2 січня 2020 року в ІТС ДПС проводитимуться регламентні та технічні роботи.

Отже перенесення операційного дня з 31 грудня 2019 року на 28 грудня 2019 року було вчинено з урахуванням підзаконного нормативно - правового акту, що має рекомендаційний характер, з порушенням імперативної норми зазначеної в п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, яка, за будь-яких обставин забороняє перенесення операційних днів, на які припадають граничні строки реєстрації податкових накладних на інші дні, якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день і такий день, за будь яких обставин, вважається операційним днем.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.07.2019 у справі №940/1600/18, від 20.02.2019 у справі №819/1189/17 та від 14.02.2019 у справі №809/1040/17.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що податкова накладна №5 від 04.12.2019, відповідно до положень абзацу 12 пункту 201.10 статті 201 ПК України, вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних саме 31.12.2019, а тому позивач 29.12.2019 року вчинив усі необхідні та залежні від нього дії щодо надсилання на реєстрацію податкових накладних через автоматизовану систему у строк визначений Податковим кодексом України, що виключає можливість застосування до платника податку штрафних санкцій, що визначені п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України.

На підставі цього, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню. Доводи апелянта вказаних вище висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують з наведених вище підстав.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07.07.2020 прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не виявила підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Курко О. П.