Справа № 240/18742/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2020 року м. Житомир справа № 240/18742/20

категорія 101030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву кандидата в депутати до Березівської ОТГ ОСОБА_1 до Територіальної виборчої комісії Березівської сільської ради, за участю третьої особи на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання недійсними результатів виборів,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась 28.10.2020 о 14:45 з позовом до Територіальної виборчої комісії Березівської сільської ради, за участю третьої особи на стороні відповідача: ОСОБА_2 , в якому просить визнати недійсними результати виборів на виборчій дільниці № 180318 з виборів депутатів сільських, селищних рад Березівської ОТГ та вважати строк звернення до суду непропущеним.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів , суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналізуючи частину першу статті 5 КАС України, суд звертає увагу на те, що права, свободи або законні інтереси особи підлягають судовому захисту в адміністративному суді за наявності наступних обов`язкових умов безпосереднього порушення прав, свобод або законних інтересів особи, вчинення такого порушення законодавчо визначеним суб`єктом, а саме: суб`єктом владних повноважень, та у разі порушення прав, свобод або законних інтересів особи у спосіб, встановлений законодавством, а саме рішенням, дією чи бездіяльністю такого суб`єкта.

За відсутності зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, відсутня одна з необхідних, визначених частиною 1 статті 5 КАС України умов, для судового захисту порушених прав позивача.

З огляду на викладене, позивачу необхідно уточнити зміст прохальної частини позовної заяви відповідно до вимог статті 5 КАС України.

Частиною другою статті 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Відповідно до частини п`ятої статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства, суд зазначає, що передумовою залучення до участі у справі третіх осіб є встановлення факту, що рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Суд звертає увагу, що позовна заява не містить обґрунтування залучення ОСОБА_2 до участі у справі в якості третьої особи та яким чином рішення у справі може вплинути на неї.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем в порушення вимог вказаної норми не зазначено у позовній заяві:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу); адресу електронної пошти позивача;

- правильне найменування та офіційну електронну адресу відповідача;

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу); адресу електронної пошти третьої особи.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем в порушення вказаних вимог не конкретизовано та не обґрунтовано, у чому саме полягає неправомірність дій відповідача, тому позивачу необхідно навести обґрунтування заявлених вимог з посиланням на чинне законодавства. Не наведено жодних обґрунтувань з посиланням на відповідні нормативно-правові приписи й стосовно того, що ймовірні порушення відповідача мають своїм правовим наслідком ті наслідки, які зазначені позивачем у прохальній частині позову.

Згідно з п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві також зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем зазначені вимоги процесуального закону також виконані не були.

Частиною четвертою ст. 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначила про те, що близько 16:00 години 27.10.2020 їй повідомили, що громадянка ОСОБА_2 , яка була членом виборчої комісії №180318, є працівником геріатричного пансіонату, однак доказів в підтвердження цих обставин не надала.

Частиною 1 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

1) нової (уточненої) позовної заяви із викладенням:

- змісту прохальної частини позовної заяви відповідно до вимог статті 5 КАС України;

- усіх реквізитів сторін, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України (за їх наявності);

- обґрунтування щодо необхідності залучення ОСОБА_2 в якості третьої особи;

- письмового обґрунтування позовних вимог з посиланням на відповідні норми чинного правового регулювання спірних правовідносин;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) доказів, що підтверджують вказані обставини; у випадку їх відсутності у позивача - з заявленням клопотання про витребування конкретних доказів у відповідача;

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 273 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву кандидата в депутати до Березівської ОТГ ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки до 29 жовтня 2020 року до 13 години 00 хвилин.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (вручити) особі, яка її подала.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко