Справа № 340/3516/20
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року справа № 340/3516/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брегея Р.І.,

за участі секретаря судового засідання Черної О.Ю.,

представника позивача Крючкова В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кропивницький (в режимі відеоконференції з Галицьким районним судом міста Львова) у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Астра Тріал» (далі Товариство) до Поліської митниці Держмитслужби (далі Митниця) про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з заявою до Митниці про визнання протиправним та скасування рішення від 19 червня 2020 року щодо коригування митної вартості товарів.

У судовому засіданні представник Товариства підтримав вимоги позову.

Стверджував, що відповідач не мав підстав відмовити у застосовуванні такого методу визначення митної вартості товару як за ціною договору.

Пояснив, що позивач надав Митниці документи, які встановлювали усі складові митної вартості товару.

Відповідач заперечив щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.59-65).

Зазначив, що в поданих Товариством документах до митного оформлення встановлено ряд розбіжностей.

Митну вартість встановили за резервним методом, оскільки електронна база інформації стосовно імпортування товару не містила відомостей про імпорт ідентичного чи подібного товару.

Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін (а.с.53-54).

Суд, вислухавши пояснення представника Товариства, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, 17 червня 2020 року Товариство подало до Митниці вантажно-митну декларацію про імпортування з Польщі легкового автомобіля «RENAULT ESPACE» (2015 року випуску; виробник Франція; об`єм двигуна 1598 куб.см.) (а.с.24-25).

Вартість транспортного засобу становить 7900 євро.

Позивач визначив митну вартість за ціною договору.

Автомобіль придбано у ТОВ «SPEKTRUM» (далі Товариство 2) на підставі контракту від 01 квітня 2020 року (а.с.35-37).

Ціна товару 7900 євро, а продавцем виступила іноземна компанія.

Факт сплати коштів доводиться платіжним дорученням від 15 червня 2020 року (а.с.34).

У платіжному дорученні вказано про сплату коштів у сумі 7900 євро.

Фінансова операція проведена у цій валюті (відсутня згадка про еквівалент у польських злотих).

У документі, який названо комунікат, вказано, що умова доставки «DAP LUTSK», а вартість товару становить 7900 євро (а.с.31).

У технічному паспорті транспортного засобу зазначено, що власником є третя особа (а.с.30).

У рахунку-фактурі від 11 червня 2020 року вказано, що вартість автомобіля складає 7900 євро (а.с.28).

У митній декларації країни відправлення (Польща) зазначено, що власником транспортного засобу є Товариство 2 (а.с.32).

Всі ці документи Товариство надало до Митниці.

Відповідач зробив висновок про наявність розбіжностей у поданих документах та надіслав повідомлення про надання додаткових документів (а.с.59-65).

Копію повідомлення Митниця не надала до суду.

Позивач надав до Митниці лист Товариства 2, в якому зазначено, що ціна ґрунтується на основі внутрішньої калькуляції собівартості товарів з урахуванням зношення, року виготовлення, загального стану, справності (а.с.41).

19 червня 2020 року Митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів, використовуючи такий метод її визначення як резервний (а.с.18-19).

Митна вартість товару склала 13250 євро на підставі відомостей з каталогу «Schwake NET 09021/S.01» від 17 червня 2020 року.

Відповідач не надав до суду доказів відсутності відомостей у власних електронних базах щодо імпортування ідентичного чи подібного автомобіля.

Такі автомобілі часто можна побачити на території України, які зареєстровані державою.

Митниця не надала і витягу зі згаданого каталогу, де зазначено відомості, які використовувала, приймаючи оскаржене рішення.

Розбіжності, які встановила Митниця:

- у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу зазначено власника, яким не є Товариство 2;

- не надано фактуру з певним номером від 11 червня 2020 року;

- експортно-митна декларація містить іншу вартість автомобіля у перерахунку на євро (8076,73 євро);

- у документі, який названо комунікат, вказано умову поставки EXW LUBLIN, що суперечить інформації, котра зазначена у митній декларації, і доводить невключення до митної вартості витрат на транспортування автомобіля.

Юридична оцінка, встановлених судом обставин і фактів справи.

Перш за все, приписами частини 1 статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Приписами частини 2 цієї ж норми права визначено вичерпний перелік документів, які декларант зобов`язаний подати митному органу для підтвердження митної вартості товару і обраний метод її визначення.

Товариство обрало основний метод (за ціною договору).

Позивач надав: вантажно-митну декларацію; контракт; платіжний документ, що підтверджує вартість товару; комунікат; митну декларацію країни відправлення; декларацію про походження товару; рахунок-фактуру.

Об`єкт декларування не страхувався.

Транспортні документи не подавались, оскільки витрати на транспортування включені у вартість товару.

Отже, позивач виконав у повному обсязі обов`язок, що встановлено приписами частини 2 статті 53 МК України.

Приписами частини 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи.

Оцінка суду щодо наявності розбіжностей.

1. Власника транспортного засобу, який експортується, встановлювали митники Польщі. Згідно експортної декларації власником транспортного засобу є Товариство 2. За таких умов договір купівлі-продажу Товариство уклало з власником транспортного засобу.

2. Товариство надало митному органу рахунок-фактуру від 11 червня 2020 року, про що зазначено у вантажно-митній декларації (а.с.22-23, 28).

3. Експортна митна декларація не містить ціни товару, яка визначена у євро. У ній зазначено вартість товару у польських злотих, хоча вартість автомобіля згідно рахунку-фактури складає 7900 євро. Розрахунок проведено у євро (7900). Отже, складаючи експортну декларацію, валюту євро переведено у валюту польські злоті за діючим на той час курсом, який встановив НБ Польщі.

4. У документі, який названо комунікат, зазначено умову поставки «DAP LUTSK». У цьому документі відсутні відомості про інші умови поставки.

DAP (постачання в місці призначення) одна з умов (термінів) Інкотермс, що означає, що продавець виконав зобов`язання по поставці, коли надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

Отже, Товариство не понесло витрати щодо транспортування автомобіля.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що документи, які надані позивачем, не містили жодних розбіжностей, котрі мали би вплив на правильність визначення митної вартості, та ознак підробки.

Водночас документи містили усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар.

Тому у Митниці не виникло права вимагати у Товариства надання додаткових документів та обирати інший метод визначення митної вартості товару.

Таким чином, рішення про коригування митної вартості товару є протиправним і його належить скасувати, задовільнивши позов (порушення припису пункту 1 частини 2 статті 2 КАС України).

Судові витрати у справі складаються з судового збору в сумі 2102 грн., витрат на правничу допомогу 3000 грн.

01 червня 2020 року Товариство та АБ «Крючкова» уклали договір про надання правової допомоги (а.с.42-44).

Витрати на правничу допомогу сплачені за підготовку та подання позовної заяви, представництво інтересів у суді (а.с.45-46).

21 серпня 2020 року Товариство сплатило кошти за послуги (а.с.47).

Представник АБ «Крючкова» адвокат Крючков В.О. брав участь у судовому засіданні.

З урахуванням складності спірних правовідносин, що об`єктивно відображає обсяг позовної заяви (16 аркушів), суд вважає прийнятною вартість наданих послуг.

Митниця не клопотала про зменшення судових витрат.

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів частини 1 статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовільнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Поліської митниці Держмитслужби від 19 червня 2020 року №UA204120/2020/000223/2 про коригування митної вартості товару, який імпортувало товариство з обмеженою відповідальністю «Астра Тріал».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Астра Тріал» судові витрати у сумі 5102 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня складення у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 28 жовтня 2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей