Справа № 540/222/20
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2020-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/222/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12.2019 р. №15/823-1/01-22 та приписів незаконними,

встановив:

Акціонерне товариство "Таврійська будівельна компанія" (далі АТ "Таврійська будівельна компанія", позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі Управління, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ХМР, відповідач) в якому просило, з урахуванням уточнених позовних вимог:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.10.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.,

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.11.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.,

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.11.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.,

- визнати протиправною та скасувати постанову № 15/823-1/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12. 2019р.;

В обґрунтування позову позивач зазначив, що прийняті відповідачем приписи та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з підстав не допуску посадових осіб Управління до проведення перевірки, є протиправною. На думку позивача, на даний час цілісний майновий комплекс будівель та споруд який розташований за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236 знаходиться у фактичному користуванні іншого суб`єкта господарювання, а тому АТ "Таврійська будівельна компанія" не є учасником правовідносин в рамках яких можливо притягнути до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності. Позивач також вказує, що у відповідача відсутні підстави для проведення перевірки, що є підставою для скасування оскарженої постанови.

Ухвалою від 03.02.2020 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання на 03.03.2020 року.

27.02.2020 року відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначає, що АТ "Таврійська будівельна компанія" є власником цілісного майнового комплексу будівель та споруд який розташований за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, а отже зобов`язана надавати посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю безперешкодний доступ до місць будівництва обертів та об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Ухвалою від 03.03.2020 року розгляд справи відкладено до 31.03.2020 року.

06.03.2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого проти заперечень викладених у відзиві заперечував, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою від 31.03.2020 провадження у справі зупинено.

Ухвалою від 29.04.2020 року провадження у справі поновлено.

Ухвалою від 29.04.2020 року провадження у справі зупинено.

Ухвалою від 16.10.2020 року провадження у справі поновлено.

Сторони в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами у справі.

Частиною 9 статті 205 КАС України встановлено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Частиною 3 статті 194 КАС України встановлено право сторони заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

На підставі викладених норм процесуального законодавства, з урахуванням характеру обставин, які підлягають встановленню у даній справі та доказів, що підлягають дослідженню, суд вважає за можливе задовольнити клопотання відповдіача та провести розгляд справи в порядку письмового провадження у межах строків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що відповідно до наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ХМР від 26 вересня 2019 року № 206 проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, АТ "Таврійська будівельна компанія". Підставою для перевірки стало звернення Хероснського обласного осередку Політичної пратії Національний Корпус.

3 жовтня 2019 року відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, стандартів і правил від 03.10.2019 року. Вказаним приписом зобов`язано допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю 21.10.2019 р. на об`єкт будівництва за адресою: м.Херсон, вул. Чайковського, 236, для проведення позапланової перевірки, забезпечити присутність уповноваженої особи під час перевірки, яка відбудеться 21.02.2019 р. о 10 годині та надати наявну технічну та правоустановчу документацію до Управління.

21.10.2019 року Управлінням проведено позапланову перевірку на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм та стандартів і правил на об`єкті, який належить ПАТ «Таврійська будівельна компанія» за адресою: м.Херсон, вул. Чайковського, 236. Підставою для перевірки стало перевірка виконання вимог раніше наданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.11.2019 р. Із змісту припису вбачається, вимога про допуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю 18.11.2019 року на об`єкт будівництва за адресою: м.Херсон, вул. Чайковського, 236, для проведення позапланової перевірки, забезпечити присутність уповноваженої особи під час перевірки, яка відбудеться 18.11.2019 року о 10 годині та наявність технічної та право установчої документації під час позапланової перевірки.

18.11.2019 року начальником управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради видане направлення № 75/2/34 для проведення позапланової перевірки виконання акціонерним товариством «Таврійська будівельна компанія» вимог раніше наданого припису на об`єкт будівництва за адресою: м.Херсон, вул. Чайковського, 236. Підставою для проведення перевірки зазначено перевірка раніше наданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведення позапланової перевірки АТ «Таврійська будівельна компанія» відповідачем складено акт № 75/2/39 від 29.11.2019 року, із змісту якого вбачається, що в ході перевірки встановлено, що забудова земельної ділянки не відповідає наданому технічному паспорту, а саме існує самочинно побудоване, без оформлення дозвільної документації капітальна будівля для зберігання кисневих балонів. Також на місці підкранових колій (зазначені у технічному паспорті № 10) влаштовані фундаменти та встановлено технологічне обладнання, здійснено реконструкцію існуючої системи газовідведення кільцевої печі літ «А». Змінено зовнішню конфігурацію (реконструкцію) будівлі газової печі літ «Д» та лінії підготовки пресованого цеху літ «е».

Також складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.11.2019 року, яким висунуто вимогу позивачу про негайне зупинення експлуатації самочинно побудованих будівель до приведення дозвільної документації у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а також про приведення у строк до 29.01.2020 року об`єкту будівництва до вимог містобудівного законодавства (ввести в експлуатацію або демонтувати самочинно збудовані об`єкти).

29.11.2019 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що в ході перевірки встановлено, що забудова земельної ділянки не відповідає наданому технічному паспорту, а саме існує самочинно побудоване, без оформлення дозвільної документації капітальна будівля для зберігання кисневих балонів. Також на місці підкранових колій (зазначені у технічному паспорті № 10) влаштовані фундаменти та встановлено технологічне обладнання, здійснено реконструкцію існуючої системи газовідведення кільцевої печі літ «А». Змінено зовнішню конфігурацію (реконструкцію) будівлі газової печі літ «Д» та лінії підготовки пресованого цеху літ «е».

17.12.2019 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ХМР винесено оскаржену постанову за № 15/823-1/01-22, якою встановлено порушення АТ "Таврійська будівельна компанія" вимог положень п. 2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» з накладенням штрафу у розмірі 75672,00 грн.

Позивач вважає винесені приписи та постанову протиправними у зв`язку із чим звернувся до суду.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок 553).

Згідно підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі Порядок №553), посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Абзацами першим, десятим та одинадцятим пункту 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з підпунктом 1 пункту 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (пункт 14 Порядку № 533).

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема, безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом зокрема у постановах від 08 квітня 2020 року (справа №815/4709/16), 02 квітня 2020 року (справа №809/771/16), 15 січня 2020 року (справа №818/1617/16) від 12 лютого 2019 року (справа №813/578/17).

Положеннями ч.5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, досліджуючи матеріали справи та вирішуючи справу по суті, стосовно оскаржуваного позивачем припису від 03.10.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, суд не надає оцінки правомірності його винесення, хоч він і не був предметом розгляду у справі № 540/2304/19 та вважає його таким, що підлягає скасуванню, так як на підставі, зокрема і даного припису від 03.10.2019 року, відповідачем винесено постанову № 8/502/01-22 від 18.10.2019 року про визнання АТ «Таврійська будівельна компанія» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 6021,00 грн., яка була скасована рішенням Херсонського окружного адміністративного суду 21.01.2020 року, яке набрало законної сили 30.07.2020 року, по справі № 540/2304/19, зокрема з підстав відсутності події правопорушення, встановлених актом, приписом та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.10.2019 р., що виключає притягнення до відповідальності.

Що стосується припису від 01.11.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, то він також підлягає скасуванню без надання правової оцінки його винесення, з огляду на те, що хоч він і не був предметом розгляду по справі № 540/2651/19, однак, на підставі даного припису від 01.11.2019 року, відповідачем винесено постанови №10/557/01-22 від 19.11.2019 року про накладення на АТ "ТБК" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6, 9 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 120420,00 грн. та №11/556/01-22 від 19.11.2019 року про накладення на АТ "ТБК" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини 6, статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 30105,00 грн., які були скасовані рішенням Херсонського окружного адміністративного суду 27.02.2020 року, яке набрало законної сили 07.05.2020 року, по справі № 540/2651/19.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, начальником Управління 18.11.2019 р. винесено наказ №245 про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236 АТ «Таврійська будівельна компанія». Предмет перевірки: перевірка виконання вимог раніше наданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

18.11.2019 року начальником управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради видане направлення № 75/2/39 для проведення позапланової перевірки виконання акціонерним товариством «Таврійська будівельна компанія» вимог раніше наданого припису на об`єкт будівництва за адресою: м.Херсон, вул. Чайковського, 236. Підставою для проведення перевірки зазначено перевірка раніше наданого припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 18.11.2019 р. по 29.11.2019 року.

За результатами проведення позапланової перевірки АТ «Таврійська будівельна компанія» відповідачем складено акт № 75/2/39 від 29.11.2019 року, із змісту якого вбачається, що в ході перевірки встановлено, що забудова земельної ділянки не відповідає наданому технічному паспорту, а саме існує самочинно побудоване, без оформлення дозвільної документації капітальна будівля для зберігання кисневих балонів. Також на місці підкранових колій (зазначені у технічному паспорті № 10) влаштовані фундаменти та встановлено технологічне обладнання, здійснено реконструкцію існуючої системи газовідведення кільцевої печі літ «А». Змінено зовнішню конфігурацію (реконструкцію) будівлі газової печі літ «Д» та лінії підготовки пресованого цеху літ «е».

Також складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.11.2019 року, яким висунуто вимогу позивачу про негайне зупинення експлуатації самочинно побудованих будівель до приведення дозвільної документації у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а також про приведення у строк до 29.01.2020 року об`єкту будівництва до вимог містобудівного законодавства (ввести в експлуатацію або демонтувати самочинно збудовані об`єкти).

29.11.2019 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що в ході перевірки встановлено, що забудова земельної ділянки не відповідає наданому технічному паспорту, а саме існує самочинно побудоване, без оформлення дозвільної документації капітальна будівля для зберігання кисневих балонів. Також на місці підкранових колій (зазначені у технічному паспорті № 10) влаштовані фундаменти та встановлено технологічне обладнання, здійснено реконструкцію існуючої системи газовідведення кільцевої печі літ «А». Змінено зовнішню конфігурацію (реконструкцію) будівлі газової печі літ «Д» та лінії підготовки пресованого цеху літ «е».

17.12.2019 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ХМР винесено оскаржену постанову за № 15/823-1/01-22, якою встановлено порушення АТ "Таврійська будівельна компанія" вимог положень п. 2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» з накладенням штрафу у розмірі 75672,00 грн.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудуванн, яки є замовником будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вже зазначалось судом вище, безпосередньо проведенню самої позапланової перевірки передує певна процедура, пов`язана з прийняттям наказу та видачею направлення на її проведення. Після оформлення необхідних документів (наказу, направлень) у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, якій доручено проведення позапланової перевірки, виникають визначені п. 11 Порядку №553 права на здійснення функцій, пов`язаних з проведенням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, отримання інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки суб`єкту містобудування. Недотримання цих вимог є підставою для відмови від допуску до проведення позапланової перевірки, що слідує зі змісту п. 13 Порядку №553, а якщо ці вимоги дотримано і суб`єкт містобудування відмовив у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, то тоді складається відповідний акт, форма якого затверджена Наказом №240.

Тобто, не допуск до проведення позапланової перевірки має місце у разі фактичного виходу на об`єкт будівництва, пред`явлення суб`єкту містобудування службового посвідчення та надання копії направлення на проведення позапланової перевірки, а суб`єкт містобудування відмовився допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до об`єкту будівництва.

Відповідно до направлення від 18.11.2019 р. №75/2/39 проведення позапланової перевірки доручено головному спеціалісту Управління Бучко О.П., строк дії направлення - з 18.11.2019 р. по 29.11.2019 р.

Проте суд зазначає, що ні в наказі від 18.11.2019 р. №245, ні в направленні від 18.11.2019 р. №75/2/39 не вказано дати початку та закінчення позапланової перевірки.

При цьому суд наголошує, що п. 1 Порядку №553 визначено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частини першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частини тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частини першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частини першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. №877-V (далі - Закон №877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2 ст. 7 Закону №877-V).

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону №877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Згідно ч. 4 ст. 7 Закону №877-V посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

З буквального тлумачення ч. ч. 3, 4 ст. 7 Закону №877-V, вимог яких згідно п. 1 Порядку №553 повинні дотримуватися органи державного архітектурно-будівельного контролю, слідує, що у направленні на проведення заходу повинно зазначатися дата його початку та закінчення, а не строк дії направлення, оскільки чинність направлення пов`язується зі строком здійснення заходу, а не навпаки.

В той же час у направленні для проведення позапланового заходу від 18.11.2019 р. №75/2/39 не вказано дати початку та закінчення позапланового заходу.

Щодо доводів відповідача, що строком проведення позапланової перевірки є вказаний у направленнях строк їх дії з 18.11.2019 р. по 29.11.2019 р. та органи державно-будівельного контролю не наділені повноваженнями змінювати форми документів, а саме зазначення «дати початку та закінчення» замість «строку дії направлення», то суд вважає їх безпідставними, оскільки такі доводи суперечать змісту ч. ч. 3, 4 ст. 7 Закону №877-V.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд зазначає, що хоч направлення на проведення позапланового заходу від 18.11.2019 р. і складено з деякими порушеннями , проте, в даному конкретному випадку, такий недолік не породжує неоднозначного тлумачення змісту направлення, а також, на думку суду, не може бути самостійною підставою для скасування припису та постанови.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що направлення для проведенення позапланового заходу від 18.11.2019 року отримано уповноваженою особою Селезньовим А.В. 18.11.2019 року, а також протокол (з повідомленням про дату, час і місце розгляду справи) разом із документами, складеними за результатами перевірки (акт № 75/2/39), отримано 29.11.2019 року уповноваженою особою Селезньовим А.В.

13.12.2019 року представник позивач направив до УДАБІ клопотання про відкладення розгляду справи, призначений на 13.12.2019 року, у зв`язку із зайнятістю у Господарському суді Хероснької області.

Листом відповідача від 13.12.2019 року № 1148/01-21 повідомлено представника позивача про перенесення розгляду протколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно АТ «Таврійська будівельна компанія» на 17.12.2019 року о 10:00 гдині.

17.12.2019 року відповідачем прийнято спірну постанову № 15/823-1/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та накладено на позивача штраф у сумі 75672,00 грн. Постанова винесена на підставі Акту перевірки № 75/2/39, протоколу та припису від 29.11.2019 року.

Надаючи оцінку виявленому в ході позапланової перевірки порушенню слід вказати на те, що в спірній постанові наявне посилання на порушення позивачем п. 1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 13 постанови КМУ від 13.04.2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

Згдіно вказаної норми замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Приписами Закону № 877-V передбачено, що посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в Акті перевірки стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Однак, при дослідженні розділу VIIІ (Опис виявлених порушень вимог законодавства) Акту перевірки від 29.11.2019 року № 75/2/39, судом встановлено, що виявлені посадовими особами УДАБІ порушення визначено, як: будівельні роботи проводяться з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме в ході перевірки встановлено, що забудова земельної ділянки не відповідає наданому технічному паспорту, а саме існує самочинно побудоване, без оформлення дозвільної документації капітальна будівля для зберігання кисневих балонів. Також на місці підкранових колій (зазначені у технічному паспорті № 10) влаштовані фундаменти та встановлено технологічне обладнання, здійснено реконструкцію існуючої системи газовідведення кільцевої печі літ «А». Змінено зовнішню конфігурацію (реконструкцію) будівлі газової печі літ «Д» та лінії підготовки пресованого цеху літ «е».

Слід зазначити, що таке описання виявленого порушення не відповідає поняттю детальний опис виявленого порушення, визначеного Законом № 877-V, так як з наданих до суду фототаблиць до акту перевірки встановити ці обставини неможливо.

Так, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів, того, що обладнання з переробки вапняку є нерухомою річчю, що воно не є мобільним, тобто таким, яке не можливо переміщувати у просторі і це призведе до знецінення обладнання, та зміни його призначення.

Також, відповідачем не спростовано та не надано налжених та допустимих доказів протилежного, що за технічними характеристиками вказане обладнання є обладнанням багаторазового використання, призначеним для встановлення в необхідному місці, з можливістю подальшого його переміщення на інше місце, має збірну/розбірну конструкцію для більш зручного його переміщення.

Вказане свідчить, що відповідачем не доведено, що вказане технологічне облданення обладнення з переробки (подрібнення) вапняку відноситься до об`єктів будівництва.

Так, суд зазначає, що об`єктами будівництва, згідно ч.1 ст. 4 Закону №3038 є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповдіно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого Наказом Держстандарту України від 17.08.2000 р. № 507, споруда будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт.

Будівля це будівельні системи, що складаються з несучих та огороджувальних або сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій і утворюють різні приміщення для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів.

До будівель відносяться: житлові будинки, гуртожитки, готелі, ресторани, торговельні будівлі, промислові будівлі, воказли, будівлі для аублічних виступів, для медичних закладів та закладів освіти та інше.

Згідно зі ст. 181 Цивільного кодексу Уркаїни до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без знецінення та зміни їх призначення. Режим нерухомої речі може бути поширений законом на повітряні та морські судна, судна внутрішнього плавання, комічні об`єкти, а також іннші речі, права на які підлягають державній реєстрації.

Отже, законодавством окреслено конкретні характеристики речей, якими визначаються відмінності від поняття рухомого та нерухомого майна.

До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування.

Таким чином, будь-які будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури можуть бути об`єктом державного архітектурно-будівельного контролю, за умови наявності підстав, передбачених ст. 41 Закону №3038 для призначення їх перевірки.

Відповідно п.9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповдіно до ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діялність» будівництво це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт об`єкта архітектури.

Статтею 13 ЗУ «Про архітектурну діялність» визначено, що об`єкти архітектури це будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об`єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного митсецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів.

Отже, відповідачем під час проведення перевірки зроблено висновко, що АТ «Таврійська бідвельна компанія» влаштовано фундамент на місце підкранових колій, однак такі висновки документально не підкріплені, що свідчить про припущення відповдіача, які зроблені на основі візуального огляду.

Також, актом про ведення позапланової перевірки встановлено зміну конфігурацій (реконструкції) будівель системи газовідведення кільцевої печі літ. А, будівлі газової печі літ «Д» та ллінії підготовки пресового цеху літ. «е».

У відповідності до п. 1 п.3 та 6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затверджених постановою Каьінету Міністрів України від 07.06. 2017 року № 406 роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручаня в огорожувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначним (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення внутрішніх систем вентиляції, зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів є роботами, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт підлягає прийняттю в експулатцію.

Так, матеріалами справи не встнволено, а відповідачем не підтверджено жодним налженим та допустимим доказом, що позивач здійснив втручання у несучі конструкції, системи газовідведення кільцевої печі літ. «А», будівлі газової печі літ «Д» та дінії підготовки пресового цеху літ «е», так як, зі слів позивача, на об`єкті здійснено лише реконструкцію системи вентиляції та розміщено біля будівель літ «Д» та літ «е», що не спростовано належними та допустими доказми відповідачем.

Також, відповідачем щодо порушень зазначених в акті, а саме самочинно побудованої, без оформлення дозвільної документації капітальної будівлі для зберігання кисневих балонів, не надано підтверджень, що така забудова побудована саме позивачем, так як даний факт не можливо встановити лише з наданих фотознімків наданих відповідачем на підтвердження своїх тверджень.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

З аналізу зазначеного слід дійти висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється відносно об`єкта будівництва, а не суб`єкта містобудування. Натомість, суб`єкти містобудування можуть нести відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які будуть виявлені під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю в порядку визначеному Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон № 208).

Згідно преамбули наведеного Закону суб`єктами містобудування є юридичні особи та фізичні особи-підприємці, що допустили правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В свою чергу, суб`єкти відповідальності передбачені Законом №208 різняться від виду правопорушення ними допущеного.

Так, в даному конкретному випадку, до позивача застосовано штраф за правопорушення, передбачене п. 2 ч.2 ст. 2 зазначеного Закону, відповідно до якого - Суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: - виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

З аналізу наведеного, в сукупності, вбачається, що суб`єкт відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається за результатом державного архітектурно-будівельного контролю й тільки у випадках виявлення порушень у сфері містобудівної діяльності.

В даному випадку АТ "ТБК" є юридичною особою, яка, на думку відповідача, що допустила порушення у сфері містобудівної діяльності, однак суд приходить до висновку, що в Акті перевірки №75/2/39 від 29.11.2019 р., як і в протоколі, на підставі яких складено спірну постанову та припис, відсутній детальний опис виявленого порушення, та не доведено ведення будівництва з порушенням проектної документації. Внаслідок цього вина позивача в скоєнні правопорушення, передбаченого пунктом 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)- не доведена, а штрафні санкції застосовані - протиправно.

Слід наголосити на тому, що частинами 1 та 2 статті 2 КАС України установлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень збоку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову АТ «Таврійська будівельна компанія», та визнання протиправними та скасування приписів від 03.10.2019р., 01.11.2019 р., 29.11.2019 року та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12.2019 р. №15/823-1/01-22.

Судовий збір розподілено відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" (, 73000, м.Херсон, вул. Адмірала Макарова, 203) до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (, 73000, м.Херсон, вул. Перекопська, 166) про визнання постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12.2019 р. №15/823-1/01-22 та приписів незаконними - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.10.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.11.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.11.2019 р., винесений головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Бучко О.П.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 15/823-1/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12. 2019р.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (, 73000, м.Херсон, вул. Перекопська, 166) на користь Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" (, 73000, м.Херсон, вул. Адмірала Макарова, 203) судовий збір у розмірі 6306 (шість тисяч триста шість грн. 00 коп.),00 грн., шляхом безспірного списання.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Д.К. Василяка

кат. 109010000