Справа № 320/7046/19
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції Балаклицький А.І.
Суддя-доповідач Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 року Справа № 320/7046/19

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Степанюка А.Г., Шурка О.І.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Шуліки М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року у справі

за позовом фізичної особи-підприємця

ОСОБА_1

до відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області

про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 № З-1710/1.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем було вчинено порушення законодавства, за яке його притягнуто до відповідальності, а саме недопущено контролюючий орган до проведення перевірки за наявності підстав для її проведення.

При цьому, судом зазначено, що таке порушення підтверджується доказами, наданими відповідачем, і позивачем зворотного не доведено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити постанову про задоволення позову повністю, зазначаючи, що він не був повідомлений про проведення перевірки, що відповідачем допущено ряд процедурних порушень щодо її призначення та здійснення і наполягаючи на відсутності в його діях складу порушення, за яке його притягнуто до відповідальності.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2020 було відкрито провадження за апеляційною скаргою позивача на рішення суду першої інстанції в цій справі та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому він просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів апелянта та правильності висновків суду першої інстанції, а також зазначаючи, що матеріалами справи підтверджується факт перебування позивача на відповідному підконтрольному об`єкті та недопущення контролюючого органу до проведення перевірки.

Позивачем подано відповідь на відзив відповідача, в якій він заперечує доводи контролюючого органу та наполягає на своїй правовій позиції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020 викликано свідка для надання пояснень у судовому засіданні.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у судовому розгляді справи оголошено перерву до 13:50 год. 27.10.2020.

Відповідно до частини другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підприємець (далі - ФОП ОСОБА_1 ).

13.07.2017 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області (Орендодавець) та ФОП ОСОБА_1 (Орендар) укладено договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого) майна, що належить до державної власності № 1991, відповідно до умов якого позивачу передано в строкове платне користування державне нерухоме майно - будівлю автогаража площею 182 кв. м., що розміщена за адресою: АДРЕСА_1 , з метою розміщення майстерні, що здійснює технічне обслуговування та ремонт автомобілів.

29.08.2017 до Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради Київської області надійшло звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 № 3205/1-7, в якому просили спільно з комунальною установою Білоцерківської міської ради «Інспекція з благоустрою міста Біла Церква» забезпечити обстеження незрозумілої споруди за адресою: АДРЕСА_1 .

21.09.2017 Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області відповідно до статті 41 та пункту 9-1 розділу V "Прикінцевих положень" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", абз. 4 пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Положення про Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, затвердженого рішенням Білоцерківської міської ради №941-34-VІІ від 13.06.2017, на підставі необхідності проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідно до звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7, видано наказ №51 "Про проведення позапланової перевірки".

Зазначеним наказом від 21.09.2017 № 51 призначено проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва «будівництво споруди» ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ).

На підставі цього наказу Відділом ДАБК Білоцерківської міської ради Київської області видано направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 № 2, яким направлено начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. та головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика О.В. для здійснення позапланової перевірки на вищевказаному об`єкті будівництва щодо дотримання суб`єктом містобудування ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу від 21.09.2017 №51 та звернення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 29.08.2017 №3205/1-7.

Строк дії направлення з 21.09.2017 до 04.10.2017.

04.10.2017 головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 №2 та наказу від 21.09.2017 №51 "Про проведення позапланової перевірки" здійснено виїзд за місцем проведення ФОП ОСОБА_1 "будівництва споруди" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) для проведення позапланової перевірки.

Направлення для проведення позапланового заходу від 21.09.2017 № 2 було вручено позивачу.

04.10.2017 під час виїзду на об`єкт перевірки ФОП ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва "будівництво споруди розмірами 12,25х6,25м" за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса АДРЕСА_1 ) для проведення позапланової перевірки, будучи присутнім на ньому, не надав правовстановлюючі документи на даний об`єкт.

З огляду на це, головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено акт про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 04.10.2017.

У зазначеному акті вказано, що позивачем порушено положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Того ж дня, 04.10.2017 головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-З-0410/1, яким встановлено порушення з боку позивача вимог п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п.1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

У вказаному протоколі зазначено, що розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 17.10.2017 у приміщенні Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради за адресою: 09107, Київська область, м. Біла Церква, вул. Павліченко, 14а.

Окрім того, з метою усунення позивачем виявлених порушень, відповідачем видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-0410/1 від 04.10.2017 з вимогою в термін до 19.10.2017 усунути порушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи те, що ФОП ОСОБА_1 відмовився від підписання та отримання акту, протоколу та припису, вказані документи були направлені відповідачем на адресу позивача засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням, про що свідчить опис вкладення до листа № 592 від 05.10.2017 та квитанція № 2 про одержання листа за № 592 з доставкою ОСОБА_1.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.10.2017 №З-1710/1, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 50520,00 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Позивач, вважаючи таку постанову протиправною, а свої права порушеними, звернувся до суду з цим позовом.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 553).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Згідно з частиною другою статті 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 1, 2, 3, 4, 7 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI визначають, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

У п. 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно по п.п. 11, 12 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При цьому, передбаченим у п. 13 Порядку № 553 правам суб`єкта містобудування кореспондують обов`язки останнього, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку № 553).

У пункті 2 частини шостої статті 2 Закону № 208/94-ВР передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз наведених правових норм надає підстави для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, як позапланова перевірка, повинен здійснюватися у присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Водночас, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений Порядком №553 строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки, такий суб`єкт містобудування несе відповідальність за наведені дії у вигляді штрафу

При цьому, недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки може полягати як в активних діях підконтрольного суб`єкта господарювання, так і в ненадання ним документів щодо об`єкта перевірки.

Перевіряючи доводи апелянта, колегія суддів звертає увагу на те, що позивач був присутнім на підконтрольному об`єкті під час прибуття уповноваженої особи відповідача для здійснення відповідної позапланової перевірки, але не надав на вимогу контролюючого органу документів щодо такого об`єкта, що в розумінні вищенаведених законодавчих приписів є недопущенням до перевірки.

Разом з тим, вищевказані обставини були зафіксовані уповноваженою особою відповідача, відповідно з вимогами Порядку № 553, шляхом складання відповідного акта від 04.10.2017 про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій /т.1 а.с.74/, а також протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.10.2017 №1-Л-З-0410/1, яким повідомлено позивача, що розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 17.10.2017 у приміщенні Відділу ДАБК Білоцерківської міської ради за адресою: 09107, Київська область, м. Біла Церква, вул. Павліченко, 14а.

Крім того, апеляційний суд зазначає, що уповноваженою особою відповідача до прийняття оскаржуваної позивачем постанови та накладення на нього штрафу за недопущення до перевірки, було складено припис від 04.10.2017, в якому позивачу надано можливість усунути вказані порушення, однак позивач таким правом не скористався.

При цьому, вказані документи (акт, припис та протокол) були надіслані на адресу позивача засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням, про що свідчить опис вкладення до листа №592 від 05.10.2017 та квитанція №2 про одержання листа за №592 з доставкою ОСОБА_1.

Тож, доводи апелянта щодо відсутності в його діях складу порушення, за яке його притягнуто до відповідальності, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами цієї справи.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо правомірності винесення відповідачем постанови від 17.10.2017 № З-1710/1 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме за недопущення до проведення перевірки.

Доводи апелянта про те, що він не був повідомлений про проведення перевірки, судова колегія вважає необґрунтованими, оскільки законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, зокрема Законом № 3038-VI та Порядком № 533, не передбачено обов`язку органу ДАБК щодо попередньо (до здійснення перевірки) повідомлення суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 813/578/17.

Разом з тим, від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед її проведенням, і такі законодавчі вимоги уповноваженою особою відповідача були дотримані.

Посилання апелянта на те, що наказ про призначення перевірки не відповідає вимогам законодавства і що така перевірка є незаконною, колегія суддів відхиляє, оскільки зазначений наказ у межах позову в цій справі позивачем не оскаржується та не входить до предмета спору, а відповідно до частини п`ятої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

Крім того, аналізуючи ці та всі інші доводи апелянта щодо допущених, на його думку, відповідачем процедурних порушень, апеляційний суд зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття рішення (постанови) не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття рішення необхідно розуміти не як вимоги до самого рішення, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття рішення, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект рішення робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність рішення, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення.

Наведені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 та відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України є обов`язковими для врахування колегією суддів при розгляді цієї справи,

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

Аналізуючи всі доводи учасників справи, судова колегія також враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права та правильно вирішено спір по суті заявлених позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. .

Таким чином, апеляційна скарга фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року - без змін.

Розподіл судових витрат.

З огляду на результат розгляду цієї справи, судові витрати, які були понесені позивачем, відповідно до ст. 139 КАС України, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 27.10.2020.

Головуючий суддя

Судді: