Справа № 540/3126/20
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/3126/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Хом`якова В.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо невиплати ОСОБА_1 донарахованої частини пенсії згідно рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2019 року у справі № 540/1282/19;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області на користь ОСОБА_1 нараховану, але не виплачену доплату до пенсії за період з 01.01.2018 року по 29.08.2019 року в розмірі 7780,75 грн.;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області розрахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати донарахованої частини пенсії згідно рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2019 року у справі № 540/1282/19 за період з 01 січня 2018 року по день фактичної виплати, відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати", Порядку проведення компенсації громадянам втрати грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 року № 159.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, з наступних підстав.

На підставі ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Стаття 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" передбачає встановлення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 1 січня 2020 року, в сумі 2102,00 грн.

Підпунктом 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачена ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви позивачем додано квитанцію №2335/з11 від 16.10.2020 про сплату судового збору у розмірі 35,00 грн. Проте, позивачем не доплачено судовий збір у розмірі 805,80 грн. за вимогу, яка міститься в абзаці 2 прохальної частини позову.

Крім того, щодо позовної вимоги, яка міститься в абзаці 1 прохальної частини позову, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до ст. 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. В свою чергу ч.1 ст. 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, в чинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем, на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання нового позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому вищенаведеними приписами адміністративного процесуального законодавства, яке не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що звернення із позовною вимогою, яка викладена в п.1 резолютивної частини адміністративного позову стосується виконання відповідачем рішення суду № 540/1282/19 від 16.08.2019 (набрало сили 17.09.2020). Вказаним судом рішенням вже вирішено питання про нарахування та виплату позивачу пенсії. Це рішення набрало законної сили, є чинним та виконаним відповідачем. Отже, правовідносини не є спірними, а наступним є порядок виконання органом пенсійного фонду судового рішення та оцінка дій суб`єкта владних повноважень, вчинених у зв`язку із покладенням на нього судом певного обов`язку. Питання, які виникають у зв`язку з виконанням судового рішення в одній справі не можуть становити окремий/самостійний предмет спору в іншій справі, адже в такий спосіб фактично нівелюється авторитет судового рішення, яке набрало законної сили. Реалізація судового рішення є продовженням судового розгляду справи, що з урахуванням наведеного вище дає підстави вважати, що ця стадія не може становити окреме/самостійне позовне провадження.

Обставини, які зумовили звернення із цією позовною вимогою до суду, можуть бути предметом судового контролю, який за суттю і призначенням відрізняється від позовного провадження. Процесуальний закон визначає три способи здійснення судового контролю: зобов`язання суб`єкта владних повноважень надати звіт про виконання судового рішення; накладення штрафу за невиконання судового рішення; визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такої постанови суду або порушення прав позивача, підтверджених такою постановою суду

Аналогічна правова позиція щодо застосування норм адміністративного процесуального законодавства наведена у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року по справі №183/3012/16(2-а/183/106/16), від 24.02.2020 року по справі №818/1102/18.

Що стосується вимоги, яка викладена в абзаці 3 прохальної частини позову, то зі змісту позовної заяви вбачається, що рішенням суду не була визначена конкретна сума пенсії, яку належить донарахувати позивачу. Рішення суду, як стверджує позивач, не виконано, а основними умовами для виплати суми компенсації є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та факт виплати нарахованих доходів, оскільки сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Відтак, виплата компенсації втрати частини доходів пов`язана з датою виплати основної суми доходу. Тому вимога позивача є або передчасною, або позивач має конкретизувати, яку суму несвоєчасно виплаченої пенсії він має на увазі при пред`явленні вимоги щодо компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням виплати частини пенсії (дата її фактичної виплати).

З урахуванням наведеного, така позовна заява, відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху, із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч.1 ст. 169 КАС України, суд, -

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/3126/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.В. Хом`якова