Справа № 420/4155/20
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4155/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

за участю секретаря судового засідання Закуріної А.М.,

за участю

відпозивача - ОСОБА_1 - за паспортом

Піскун О.В. - за ордером

Від відповідача - не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовноюзаявою ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місцепроживання: АДРЕСА_1 ) доДепартаменту патрульної поліції Національної поліції України (, місцезнаходження: 03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3) про визнання протиправним та скасування п. 11 наказу №216 від 08.04.2020 року, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду 18 травня 2020 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (, місцезнаходження: 03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3) про визнання протиправним та скасування п. 11 наказу №216 від 08.04.2020 року, поновлення на посаді інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області Департаменту патрульної служби та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 19 травня 2020 року цю позовну заяву прийнято до розгляду та відкрите загальне позовне провадження.

Позовна заява обґрунтована тим, що оскаржуваний п. 11 наказу №216 від 08.04.2020 року, відповідно до якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №1 полку УПП в Одеській області є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивач зазначив, що висновки службової перевірки, на підставі яких прийнятий оскаржуваний наказ про те, що перебуваючи на посаді інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Одеській Області ДПП (27.02.2019-15.10.2019), позивач незаконно виконував функціональні обов`язки регулювальника дорожнього руху, з огляду на те, що не був визначений відповідним дорученням (доручення УПП в Одеській області ДПП від 13 травня 2019 р №8999/вн/41/13/01/12 «Про створення спеціальної мобільної групи особового складу для залучення у разі необхідності регулювання дорожнього руху» та від 06.08.2019р. №147711 «Про організацію регулювання дорожнього руху в ручному режимі»), не відповідають дійсним обставинам у справі.

Так, позивач зазначив, що дійсно, майор ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Одеській області ДПП (27.02.2019-15.10.2019) залучався своїм безпосереднім керівником - начальником відділу чергової служби УПП в Одеській області, підполковником поліції ОСОБА_2 за усним наказом заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби ОСОБА_3 , до виконання функцій регулювальника дорожнього руху, при цьому основним місцем служби залишалось в черговій частині УПП, де він і проводив основний час служби. До регулювання залучався у разі необхідності в період 15.05.2019 -29.07.2019рр. та наприкінці липня 2019 р. за наказом заступника начальника управління -начальника відділу чергової служби ОСОБА_3 , який був переданий начальником відділу чергової служби УПП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що він не міг сприймати наказ свого прямого керівника про залучення ще й за усним наказом заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби ОСОБА_3 до виконання функцій регулювальника дорожнього руху, як незаконний.

Щодо груп «Гаи», «Косса» месенджеру Telegram, позивач зазначив, що групу в месенджері Telegram створює адміністратор, який додає людей самостійно, без погодження. Про додавання до подібних груп нічого не знав.

На думку позивача, будь-яка інформація з месенджера Telegram не є належним та допустимим доказом вини осіб у скоєнні дисциплінарного проступку.

Також позивач зазначив, що відповідно до норм національного законодавства, він має право на таємницю листування, телеграм, телефонних розмов, телеграфних повідомлень, порушення таємниці кореспонденції може бути дозволено судом у випадках, встановлених законом.

У позові позивач зазначив, що наскільки він зрозумів, переписка, про яку йде мова в наказі про його звільнення, була встановлена на приватному мобільному телефоні, що не є власністю Національної поліції України, таким чином ця переписка не може вважатися службовою.

Також, позивач зазначив, що станом на момент подання позову до суду, відсутній вирок суду про визнання позивача винним у вчиненні будь-якого злочину, навіть не повідомлено про підозру у вчиненні будь-якого злочину, тому, на думку позивача, обставини, які стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності є передчасними, оскільки дійсні обставини за вказаними подіями можна встановити тільки в рамках проведення досудового розслідування в рамках КПК України.

Крім того, позивач звернув увагу, що з боку членів дисциплінарної комісії службове розслідування було проведено однобоко, без встановлення повних та об`єктивних обставин подій, було застосовано "неформальні" методи впливу, збір неправдивої інформації про майора поліції ОСОБА_1 .

Щодо не сприяння проведенню службового розслідування, позивач зазначив, що такі твердження є суб`єктивними, оціночними та штучно створеними. Позивач стверджує, що він дійсно жодного разу не здійснював патрулювання, не заступав в автомобільні екіпажі та не здійснював чергування на стаціонарних постах. При цьому залучався до розвозу регулювальників по місцях регулювання, самостійно здійснював регулювання, зазначивши, що регулювання дорожнього руху та патрулювання є різними речами.

До суду 15 червня 2020 року (вхід. № 22692/20) від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач проти задоволення позову заперечував та просив відмовити в задоволенні позову повністю, зазначивши, що з метою забезпечення повного, всебічного й об`єктивного встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни окремими співробітниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у можливому, неналежному виконанні службових обов`язків про, що стало відомо під час моніторингу мережі Інтернет щодо виявлення критичної публікації про порушення службової дисципліни окремими співробітниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що викликало суспільний резонанс, згідно з наказом Департаменту патрульної поліції від 21.01.2020 року № 41 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків окремих працівників УПП в Одеській області ДПП» призначено службове розслідування. Під час проведення службового розслідування, з метою реалізації права на захист позивач надав пояснення та був ознайомлений з наказом про призначення службового розслідування та знав з яких підстав воно проводиться. Клопотань, заяв та скарг щодо реалізації своїх прав, передбачених статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції від ОСОБА_1 до дисциплінарної комісії не надходило і не надано доказів їх направлення й до суду.

Також, відповідач зазначив, що за наслідками службового розслідування зроблено висновок про наявність у діях позивача вчинків, які слугують підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції, накладене на позивача дисциплінарне стягнення є пропорційним встановленим за результатами службового розслідування порушенням, під час проведення службового розслідування дотримані норми законодавства, що регламентують його процедуру.

Так, службовою перевіркою встановлено, що позивач, який не перебував у додатку № 1 до доручення УПП в Одеській області ДПП від 13.05.2019 року № 8999/вн/41/13/01/12 та додатку № 1 до доручення УПП в Одеській області ДПП від 06.08.2019 року № 14771, безпідставно був залучений до регулювання дорожнього руху, а саме: у травні 2019 року на 8 змін (20.05.,23.05, 24.05., 25.05., 26.05., 27.05., 30.05, 31.05.), у червні 2019 року на 24 зміни (01.06., 02.06., 03.06., 06.06., 07.06., 08.06., 09.06., 10.06.. 12.06., 14.06., 15.06., 16.06., 17.06., 20.06., 21.06, 22.06., 23.06., 07.07., 08.07., 09.07., 10.07., 15.07., 16.07., 24.07), у липні 2019 року на 11 змін (01.07., 04.07., 05.07., 06.07. 07.07., 08.07., 09.07., 10.07., 15.07., 16.07., 24.07.). Також відповідач зазначив, що Посадовою інструкцією інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Одеській області ДПП не передбачено виконання функцій пов`язаних із забезпеченням безпеки дорожнього руху. У свою чергу, відповідач звернув увагу, що зазначені факти свідчать про те, що в період з березня по липень 2019 року ОСОБА_1 не виконував свої посадові обов`язки: аналіз роботи чергових змін не здійснював, рапорти про результати роботи не складав, їх облік, узагальнення інформації не здійснював, керівництву УПП та ДПП не доповідав, а лише здійснював нагляд за дорожнім рухом, що не належить до його повноважень. Тобто фактично ОСОБА_1 , не виконуючи передбачених за посадами функціональних обов`язків, здійснював діяльність у сфері контролю за дотриманням водіями Правил дорожнього руху, які виходять за межі повноважень, покладених на нього посадовими обов`язками.

Позивач не надав суду відповідь на відзив.

На виконання ухвали суду відповідачем надано належним чином засвідчену копію матеріалів службового розслідування.

Ухвалою від 08 липня 2020 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів - до 17 серпня 2020 року.

Відповідно п. 3 розділу УІ Прикінцеві положення КАС України, в редакції згідно з закону від 30.03.2020 року, яка діяла частково під час розгляду справи, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Тому, строк розгляду справи до введення в дію п. 3 розділу УІ Прикінцеві положення КАС України в редакції від 18.06.2020 року, продовжений на дію карантину, з 18 травня 2020 року по 06 серпня 2020 року.

Ухвалою, занесеною до протоколу підготовчого судового засідання 28 липня 2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 15 вересня 2020 року на 14 годину 30 хвилин.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання 15 вересня 2020 року відкладено розгляд справи на 23 вересня 2020 року, у зв`язку з дезінфекцією у Одеському окружному адміністративному суді.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання 23 вересня 2020 року відкладено розгляд справи у зв`язку з першою неявкою позивача на 19 жовтня 2020 року.

Позивач та представник позивача на відкритому судовому засіданні, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача на відкрите судове засідання не заявився, повідомлений належним чином та завчасно, про що свідчить розпис представника на розписці.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З цих підстав,ухвалою занесеною до протоколу судового засідання 19 жовтня 2020 року суд вирішив продовжити розгляд справи за відсутності відповідача на підставі наявних у справі матеріалів.

Вивчивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, докази, якими вони підтверджуються, заслухавши у вступному слові пояснення позивача та представника позивача, доповівши зміст відзиву на позовну заяву, судом у справі встановлені такі факти та обставини.

Відповідно до Витягу із наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №144 о/с від 27.02.2019 року «По особовому складу», призначено по управлінню патрульної поліції в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 інспектором - черговим відділу чергової служби (Т.2, а.с.69).

Згідно з витягу з наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 15.10.2019 року № 785 о/с, майора поліції ОСОБА_1 призначено інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 полку (а.с. 70, т.2)

Таким чином, суд встановив, що у період з 27.02.2019 року по 15.10.2019 року позивач перебував на посаді інспектора - чергового відділу чергової служби.

Наказом Департаменту патрульної поліції «Про особовий склад» від 15 квітня 2020 року № 275о/с відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №1 полку, з 15 квітня 2020 року, підставою звільнення є наказ Департаменту патрульної поліції від 08.04.2020 року № 216 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень (т.2,а.с. 319).

Так суд встановив, що 11.01.2020 року т.в.о. начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковник поліції ОСОБА_4 доповів керівництву Департаменту про виявлену 10.01.2020 під час моніторингу мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 критичну публікацію щодо порушення службової дисципліни окремими співробітниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що викликало суспільний резонанс. Вказана публікація містила фотозображення листування в групі створеної в месенджері "Telegram", під назвою "Косса" учасниками якої були 12 осіб. Публікація містила інформацію щодо можливих корупційних дій співробітників патрульної поліції Одеської області та їх фотознімки (т.2, а.с.1-3).

З метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось в можливому неналежному виконанні службових обов`язків, про що стало відомо під час моніторингу мережі Інтернет, відповідно до абзацу 2 пункту першого та пункту четвертого розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, пунктів другого та третього розділу І, пункту першого розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, частин першої-четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15, статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», наказом Департаменту патрульної поліції від 11.01.2020 року №41 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків окремих працівників УПП в Одеській області ДПП" призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

На час проведення службового розслідування майора поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків, на період відсторонення від виконання службових обов`язків наказано знаходитись на робочому місці у відділі чергової служби УПП у Одеській області ДПП та вилучено службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак та картку-замісник (Т.2,а.с.4-7).

10 березня 2020 року начальником Департаменту патрульної поліції затверджено Висновок службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків, про що стало відомо під час моніторингу мережі інтернет (т.2,а.с.134-292).

Відповідно до пункту 13 заключної частини Висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія вважала за необхідне за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини другої статті 8, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 44 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1, 4, 5, 6, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, ч.4-6 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», абзацу третього пункту З розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, абзаців першого, другого, п`ятого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, 2.1 посадових обов`язків інспектора чергового відділу чергової служби УПП в Одеській області, затверджених наказом ДПП від 13.12.2017 року №6086, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі Висновку службового розслідування, 08.04.2020 року начальником Департаменту патрульної поліції прийнято Наказ № 216 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень», яким до інспектора № 1 роти № 3 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (пункт другий) (Т.2, а.с. 293-317).

Дослідивши матеріали справи, вислухавши вступне слово позивача та його представника, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не належать задоволенню повністю, з огляду на таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України "Про Національну поліцію".

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 580-VIII), поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:1) зауваження;2) догана;3) сувора догана;4) попередження про неповну службову відповідність;5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Відповідно п. 1 розд. ІІ Порядку № 893, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Матеріалами справи підтверджено, що 11 січня 2020 року т.в.о. начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковник поліції ОСОБА_4 доповів керівництву Департаменту про виявлену 10.01.2020 під час моніторингу мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 критичну публікацію щодо порушення службової дисципліни окремими співробітниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що викликало суспільний резонанс. Вказана публікація містила фотозображення листування в групі створеної в месенджері "Telegram", під назвою " Косса " учасниками якої були 12 осіб. Публікація містила інформацію щодо можливих корупційних дій співробітників патрульної поліції Одеської області та їх фотознімки.

Так, суд встановив, що з метою перевірки, встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, наказом Департаменту патрульної поліції від 11.01.2020 року №41 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

Відповідно до пункту 4 Розділу 1 Порядку № 893 зазначено, що в наказі про призначенні - службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії -визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо). Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проект наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Так, суд встановив, що на час ініціювання службового розслідування було відомо, що можливе порушення дисципліни відбулося окремими поліцейськими УПП в Одеській області ДПП, які входили до групи в менеджері "Telegram" під назвою " Косса ". Одним із завдань розслідування було встановлення цих осіб і перевірка дотримання ними чинного законодавства.

Відповідно до наказу № 41 від 11.01.2020 року "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків окремих працівників УПП в Одеській області ДПП", на час проведення службового розслідування ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків; на період відсторонення від виконання службових обов`язків наказано знаходитись на робочому місці у відділі чергової служби УПП у Одеській області ДПП та вилучити службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак та картку-замісник.

Суд встановив, що під час службового розслідування 17.01.2020 року ОСОБА_1 були надані пояснення з приводу поставлених йому запитань щодо причетності до перебування у групах в месенджері "Telegram", а саме «Косса», «Гаи», «ОПГ», «Старші та інші», про що стало відомо з мережі інтернет, відповідно до яких позивач зазначив, що йому нічого не відомо (Т,2 а.с. 30-31).

Окрім того, в поясненнях позивач пояснив, що декілька разів протягом тижня за окремим дорученням керівництва УПП в Одеській області здійснював регулювання дорожнього руху.

Також, суд встановив, що 22 січня 2020 року було відібрано пояснення у ОСОБА_2 , який є безпосереднім керівником позивача та останній пояснив, що 01.03.2019 року на підставі наказу ДПП від 27.02.2019 року №144 на посаду інспектора -чергового ВЧС було призначено майора поліції ОСОБА_1 та 19.03.2019 року ОСОБА_3 в оперативному залі повідомив про те, що ОСОБА_1 переводить на інший графік несення служби на підставі підписаного керівництвом управління доручення та згідно щоденних розстановок сил та засобів підписаного керівництвом управління доручення та згідно щоденних розстановок сил та засобів, які він буде переглядати та погоджувати (т.2,а.с. 38-39).

Однак, службовою перевіркою було встановлено, що позивач, який не перебував у додатку № 1 до доручення УПП в Одеській області ДПП від 13.05.2019 року № 8999/вн/41/13/01/12 та додатку № 1 до доручення УПП в Одеській області ДПП від 06.08.2019 року № 14771, безпідставно був залучений до регулювання дорожнього руху, а саме: у травні 2019 року на 8 змін (20.05.,23.05, 24.05., 25.05., 26.05., 27.05., 30.05, 31.05.), у червні 2019 року на 24 зміни (01.06., 02.06., 03.06., 06.06., 07.06., 08.06., 09.06., 10.06.. 12.06., 14.06., 15.06., 16.06., 17.06., 20.06., 21.06, 22.06., 23.06., 07.07., 08.07., 09.07., 10.07., 15.07., 16.07., 24.07), у липні 2019 року на 11 змін (01.07., 04.07., 05.07., 06.07. 07.07., 08.07., 09.07., 10.07., 15.07., 16.07., 24.07.).

Позивач визнає, що доручення щодо здійснення регулювання дорожнього руху йому надходили усно.

Відповідач зазначив, що Посадовою інструкцією інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Одеській області ДПП не передбачено виконання функцій пов`язаних із забезпеченням безпеки дорожнього руху. У свою чергу, відповідач звернув увагу, що зазначені факти свідчать про те, що в період з березня по липень 2019 року ОСОБА_1 не виконував своїх посадові обов`язки: аналіз роботи чергових змін не здійснював, рапорти про результати роботи не складав, їх облік, узагальнення інформації не здійснював, керівництву УПП та ДПП не доповідав, а лише здійснював нагляд за дорожнім рухом, що не належить до його повноважень. Тобто фактично ОСОБА_1 , не виконуючи передбачених за посадами функціональних обов`язків, здійснював діяльність у сфері контролю за дотриманням водіями Правил дорожнього руху, які виходять за межі повноважень, покладених на нього посадовими обов`язками.

Дослідивши зміст Посадової інструкції інспектора-чергового відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 року № 6086, з якою ознайомлений ОСОБА_1 19.03.2019 року, про що свідчить його підпис у посадовій інструкції, суд встановив, що до завдань та обов`язків інспектора-чергового відділу не відносяться завдання та обов`язки щодо регулювання дорожнього руху (а.с.66-68, т.2).

Відповідно до п.1, 2 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Таким чином, суд доходить висновку, що позивач виконував обов`язки, які не входять до кола його повноважень відповідно до Посадової інструкції інспектора-чергового відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 року № 6086.

Посилання позивача на те, що він виконував усний наказ свого безпосереднього керівника, а тому не міг вважати такий наказ незаконним, відхиляються судом, з таких підстав.

Так, згідно з п. 2.1.9 Посадової інструкції інспектора-чергового відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, до завдань та обов`язків інспектора-чергового відділу відносяться виконання інших обов`язків поліцейського відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Як пояснив ОСОБА_2 у своїх поясненнях в ході службового розслідування, який є безпосереднім керівником позивача, що 19.03.2019 року ОСОБА_3 в оперативному залі повідомив про те, що ОСОБА_1 переводить на інший графік несення служби на підставі підписаного керівництвом управління доручення та згідно щоденних розстановок сил та засобів підписаного керівництвом управління доручення та згідно щоденних розстановок сил та засобів, які він буде переглядати та погоджувати (т.2,а.с. 38-39).

Однак, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 не видано відповідне письмове доручення (організаційно-рзпорядчий документ).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.07.2012 року № 650 затверджена Інструкція з оформлення документів у системі Міністерства внутрішніх справ України, вимоги якої поширюються на організаційно-розпорядчі документи - накази, доручення, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, які створюються в результаті діяльності органів і підрозділів внутрішніх справ.

Інструкція встановлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту і розташування реквізитів документів; вимоги до бланків та оформлення документів.

З аналізу вказаної Інструкції доводиться, що доручення має бути викладено у письмовій формі та мати відповідні реквізити.

Тому, суд доходить висновку, що позивач мав та повинен був усвідомлювати, що виконуючи наведений усний наказ, перевищує свої посадові обов`язки.

Таким чином, враховуючи те, що позивач, всупереч своїх посадових обов`язків виконував незаконний наказ керівника, не доповівши про це вищестоящому керівнику, суд вважає, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до ч. 4, 5, 6 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.5. Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.6. Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Матеріалами справи не підтверджено, що позивач проінформував свого керівника та вищестоячого керівника щодо отриманих наказів, які не входять до кола його посадових обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно - правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як у службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі №815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевикладені встановлені судом обставини, суд доходить висновку, що відповідачем доведено, а позивачем не спростовано факт допущення позивачем дисциплінарного проступку.

Також матеріалами справи підтверджено, що в ході службового розслідування встановлено, що позивач перебуваючи у групі месенджера "Telegram", здійснював переписку з іншими учасниками групи на теми, зміст яких суттєво підриває авторитет та довіру до органів Національної поліції з боку суспільства та дискредитують звання поліцейського. Зазначена переписка була опублікована в групі під назвою " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", яка в подальшому перейменована у "КОССА".

Позивачем в ході службового розслідування надано пояснення, що йому нічого не відомо про зазначену групу месенджера "Telegram", однак як вбачається з фотофіксації встановлено, що ОСОБА_1 брав участь у цій переписці шляхом проставлення «+».

Окрім того, будь-яких доказів того, що зазначеною особою був не позивач, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані під час розгляду справи, не надано.

Судом відхиляються твердження представника позивача стосовно того, що відносно позивача відсутній вирок суду, а тому підстави для застосування дисциплінарного стягнення за такими обставинами відсутні та висновки службового розслідування є передчасними, з таких підстав.

Суд зазначає, що поведінка працівника Національної поліції України завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам стража правопорядку.

Факт не притягнення до адміністративної чи кримінальної відповідальності ніяким чином не ототожнюється з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни. Адміністративна, кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.

В свою чергу, переписка за участі позивача, що зафіксована та опублікована в мережі Інтернет, набула широкого розголосу та суспільного резонансу. Вчинені дії є такими, що дискредитують звання поліцейського й негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 17.08.2019 року по справі №806/2555/17 зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті (пп. 34, 35 постанови Верховного Суду).

Відповідно до ст. 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Оцінюючи надані сторонами докази, суд доходить висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.

Посилання позивача на те, що за роки служби у нього не було жодного стягнення, не можуть бути безумовною підставою для звільнення від дисциплінарної відповідальності та визначення іншого виду стягнення, оскільки право вибору виду дисциплінарного стягнення відповідно до приписів статей 13, 14 Дисциплінарного статуту належить відповідній особі з урахуванням тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних якостей поліцейських.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, оцінюючи встановлені у судовому засіданні факти, суд дійшов висновку, що відповідач, заперечуючи проти позову довів, з посиланням на відповідні докази правомірності свого рішення, а тому позовні вимоги не належать задоволенню повністю.

У зв`язку з тим, що судові витрати пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз в цій справі відсутні, жодні судові витрати не належать стягненню з позивача на користь відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (, місцезнаходження: 03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3) про визнання протиправним та скасування п. 11 наказу №216 від 08.04.2020 року, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,- відмовити у повному обсязі.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 295,297 КАС України, з урахуванням п.п.15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України, п. 3 розділу УІ Прикінцевих положень КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України

Повний текст рішення виготовлений та підписаний « 29» жовтня 2020 року.

Суддя Л.Р. Юхтенко

.