Справа № 160/9375/20
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 жовтня 2020 року Справа № 160/9375/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Організаційно-аналітична служба Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними дій, скасування висновку, -
12.08.2020 року Комунальне підприємство «Організаційно-аналітична служба Дніпровської міської ради (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), в якому просить:
- визнати дії Східного офісу Держаудитслужби протиправними, та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2020-04-30-001512-а.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2020 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи на 10.09.2020 року, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що на авторизованому майданчику ДП «Прозорро» уповноваженою особою з організації та проведення процедур закупівель Комунального підприємства «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради була проведена закупівля послуги за ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі) очікуваною вартістю 890 000 грн. Участь в зазначеній процедурі закупівлі приймали два учасники: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 та фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , які подали свої тендерні пропозиції. За результатами проведеного аукціону (розгляду тендерних пропозицій) прийнято рішення від 18.05.2020 року, яким переможцем процедури визначено фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 та у подальшому укладено з нею договір №021/01.06 від 01.06.2020 року про закупівлю послуг. Однак, 05.08.2020 року за результатами моніторингу закупівлі Східний офіс Держаудитслужби оприлюднив на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель висновок про результати моніторингу (ID моніторингу: UА-Р-2020-04-30-001481-а) закупівлі послуги за ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі), ідентифікатор закупівлі UA-2020-04-30-001512-а з інформацією про те, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 встановлено порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 4, п. 8 ч. 2 ст. 21, п. п. 11, 14 ч. 2 ст. 22 п. 3 ч. 3 ст. 25, п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону. Позивач не погоджується з інформацією викладеною у висновку, вважає його протиправним, таким, що не узгоджується з положеннями Закону України «Про публічні закупівлі», порушує його права та інтереси, а тому підлягає скасуванню.
09.09.2020 року представником відповідача було подано письмовий відзив на позов, у якому у задоволенні позову просив відмовити повністю, посилаючись на те, що Східним офісом Держаудитслужби проаналізовано тендерну документацію та виявлено її невідповідність вимогам законодавства в сфері закупівлі, крім того виявлено невідповідність прийнятої тендерної пропозиції умовам тендерної документації. Отже, на думку відповідача, така тендерна пропозиція підлягала відхиленню. Викладене свідчить про правомірність висновку Східного офісу Державної аудиторської служби, складеного за результати моніторингу закупівлі, у зв`язку з чим позовні вимоги є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Представник позивача в судове засідання 29.09.2020 року не прибув, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву з проханням розглянути справу за його відсутності в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомив.
Згідно із ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З урахуванням заяви представника позивача про розгляд справи у письмовому провадженні, неявки представника відповідача, наявності відзиву на позов, достатніх доказів у матеріалах справи для вирішення спору по суті заявлених вимог, суд ухвалив здійснити розгляд справи у письмовому провадженні.
Згідно із ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 30.04.2020 року на авторизованому майданчику ДП «Прозорро» уповноваженою особою з організації та проведення процедур закупівель Комунального підприємства «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради розміщено оголошення UA-2020-04-30-001512-а про проведення процедури закупівлі послуги ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі) очікуваною вартістю 890 000 грн.
18.08.2020 року відбувся аукціон, в якому брали участь два учасники, ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 , які подали свої тендерні пропозиції.
За результатами проведеного аукціону (оцінки тендерних пропозицій) Комунальним підприємством «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради прийнято рішення від 18.05.2020 року, яким переможцем процедури закупівлі визначено фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 та прийнято рішення про намір укласти договір з останньою.
01.06.2020 року між Комунальним підприємством «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради та ФОП ОСОБА_1 укладено договір №21/01.06 на суму 807 000,00 грн. з ПДВ та розміщено копію вказаного договору на авторизованому майданчику ДП «Прозорро».
Судом встановлено, що відповідно до наказу від 16.07.2020 року №138 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» відділом контролю у сфері закупівель розпочато проведення моніторингу процедури закупівель згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля Комунального підприємства «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради, унікальний номер якої UA-2020-04-30-001512-а.
За результатами моніторингу закупівлі Східний офіс Держаудитслужби 05.08.2020 року оприлюднив на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель висновок про результати моніторингу № 421 (ID моніторингу: UА-Р-2020-04-30-001481-а) закупівлі послуги за ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі), ідентифікатор закупівлі UA-2020-04-30-001512-а з інформацією про те, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій учасників встановлені порушення, а саме:
- у річному плані закупівель відсутня інформація щодо місцезнаходження замовника та його категорії, чим порушено вимогу п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону;
- оголошення про проведенню відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушено п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону;
- тендерна документація замовника не відповідала вимогам Закону, а саме:
1) у п. 3 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації зазначено, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій, чим порушено вимоги п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону;
2) інформація, наведена у п. 2 «Забезпечення тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації, не відповідає п. 3 ч. 3 ст. 25 Закону, відповідно до якого забезпечення тендерної пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону;
3) в пункті 1 розділу IV «Подання та розкриття тендерної пропозиції» тендерної документації не зазначено дату кінцевого строку дання тендерних пропозицій, чим не дотримано вимоги п. 14 ч. 2 ст. 22 Закону.
Отже, тендерна документація складена замовником з порушенням вимог п. п. 11, 14 ч. 2 ст. 22, п. 3 ч. 3 ст. 25 Закону.
-у складі тендерної пропозиції учасника Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відсутня копія трудової (-их) книжки (-ок) або копія трудового (-их) договору (-ів) та/або копія штатного розпису (витягу зі штатного розпису) та копії наказу, яким затверджено штатний розпис суб`єкта господарювання-учасника, а також не надано лист-роз`яснення в довільній формі, в якому зазначається законодавчі підстави ненадання вище зазначених документів.
Отже, тендерна пропозиція не відповідає пункту пп. 2.2 п. 2 додатку 1 до тендерної документації та згідно із п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям.
Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обгрунтованості висновку, складеного за результатами проведеного моніторингу.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до пункту 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України, у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).
Відповідно до ст. 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до ст. 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону № 922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено ч. 2 ст. 7-1 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч. 3 ст. 7-1 Закону № 922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Відповідно до ч.4 ст. 7-1 Закону №922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Згідно із ч.1 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.
Відповідно до ч. 6-7 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У розділі ІІІ Порядку № 86 визначено, що у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:
- структурної одиниці нормативно-правового акту, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акту - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);
- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.
Суд звертає увагу, що зазначивши у висновку про необхідність «в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору від 01.06.2020 року №21/01.06 з урахуванням додаткових угод до нього», відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень (судовий або позасудовий), що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.12.2019 року в справі №160/9513/18 та у постанові Верховного Суду від 05.03.2020 року по справі №640/467/19.
Щодо виявлених відповідачем порушень, суд зазначає наступне.
Так, стосовно того, що у річному плані закупівель відсутня інформація щодо місцезнаходження замовника та його категорії, чим порушено вимогу п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону, суд зазначає.
У відповідності до вимог п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі» у річному плані повинна міститися така інформація: найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія.
Разом з тим, інформація про замовника в повному обсязі, разом з інформацією про місцезнаходження та категорію знаходиться в особовому кабінеті замовника на електронному майданчику e-tender.biz. При здійсненні записів річного плану, інформація в поля «категорія» та «місцезнаходження» автоматично підтягується з особового кабінету замовника, однак станом на 30.04.2020 року не відображалась в записах річного плану на електронних майданчиках.
За вказаних обставин, суд зазначає, що позивачем не було допущено порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі».
Стосовно того, що оголошення про проведенню відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушено п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону, суд зазначає наступне.
У відповідності до вимог п.8 ч. 2 ст.21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 11.06.2020 року № 1082 «Про затвердження Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі» визнано таким, що втратив чинність наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», яким затверджувалась форма річного плану та оголошення.
В ч. 3 «Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженого Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 11.06.2020 року № 1082 зазначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником /ЦЗО /учасником /постачальником/ органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника /ЦЗО/ учасника/ постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
При цьому, електронними полями, що заповнюються при публікації оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, не передбачено такого поля, як мова, якою повинні готуватися тендерні пропозиції учасників.
Відповідно до ч. 6 «Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженого Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 11.06.2020 року № 1082 у разі технічного збою під час унесення та/або заповнення інформації через автоматизоване робоче місце, що призводить до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник /ЦЗО /учасник /постачальник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації документів, а орган оскарження та органи державного фінансового контролю - від адміністратора.
Так, уповноваженою особою з організації та проведення процедур закупівель Комунального підприємства «Організаційно-аналітична служба» Дніпровської міської ради від служби технічної підтримки авторизованого майданчику ДП «ПРОЗОРРО» отримано відповідь, що такого поля, як «мова» поки не передбачено, а станом 30.04.2020 року поля «категорія» та «місцезнаходження» не відображалась в записах річного плану на електронному майданчику.
Крім того, суд звертає увагу, що в п. 7 розділу І «Загальні положення» тендерної документації зазначено: «Тендерні пропозиції викладаються українською мовою. Якщо в складі тендерної пропозиції надається документ, складений на іншій, ніж передбачено цим пунктом мові, учасник надає автентичний переклад цього документу на українську мову. Відповідальність за достовірність перекладу несе учасник».
За вказаних обставин, суд зазначає, що позивачем не було допущено порушення вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі».
Стосовно того, що позивачем у п. 3 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації зазначено, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій, чим порушено вимоги п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», а також що в пункті 1 розділу IV «Подання та розкриття тендерної пропозиції» тендерної документації не зазначено дату кінцевого строку дання тендерних пропозицій, чим не дотримано вимоги п. 14 ч. 2 ст. 22 Закону суд зазначає наступне.
У відповідності до вимог п.11 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації повинен бути зазначений строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Відповідно до п.14 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація також повинна містити інформацію про кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Згідно частини 3 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» строк для подання тендерних пропозицій не може бути менше ніж 15 днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури відкритих торгів на веб-порталі Уповноваженого органу.
У Тендерній документації ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (Висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі) у розділі IV пункті 1 вказано, що кінцевий строк подання тендерних пропозицій визначається електронною системою.
На авторизованому майданчику ДП «Прозорро» у оголошенні вказано кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 15.05.2020 року 18-00 год., що, на думку суду, відповідає вимогам ч.3 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі».
За вказаних обставин суд зазначає, що тендерна документація позивача містить зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Стосовно виявлення порушення, що учасник закупівлі не надав у складі тендерної пропозиції копії трудової книжки, копії трудового договору, копії штатного розпису та копію наказу, яким затверджено штатний розпис, а також не надав лист-роз`яснення в довільній формі, в якому зазначається законодавчої підстави не надання вказаних вище документів; отже, тендерна пропозиція не відповідає пункту 2.2 додатку 1 до тендерної документації, а тому позивач повинен був її відхилити, суд зазначає наступне.
У пункті 2.2 додатку 1 до Тендерній документації ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі) зазначено перелік критеріїв, які висуваються з метою визначення відповідності учасників кваліфікаційним та іншим вимогам встановлених в тендерній документації, зокрема: копія трудової книжки, або копія трудового договору, або копія штатного розпису (витягу із штатного розпису) та копія наказу, який затверджено штатний розпис суб`єкта господарювання - учасника.
Однак у додатку 1 до Тендерній документації ДК 021:2015:79340000-9 - Рекламні та маркетингові послуги (висвітлення діяльності Дніпровської міської ради, її виконавчих органів, посадових осіб та депутатів через засоби масової інформації - в пресі) міститься примітка наступного змісту: в разі, якщо учасник відповідно до норм чинного законодавства не зобов`язаний складати якийсь документи, такий учасник надає лист-роз`яснення в довільній формі, за власноручним підписом уповноваженої особи учасника та завірений печаткою (в разі наявності), в якому зазначає законодавчі підстави не надання вище зазначених документів. Документи, які не передбачені Господарським кодексом та іншими діючими нормативно-правовими актами для суб`єктів підприємницької діяльності та фізичних осіб, не подаються останнім в складі своїх пропозиції конкурсних торгів.
Таким чином, фізична особа - підприємець згідно чинного законодавства України не має права вести на себе трудову книжку.
У відповідності до вимог ч.4 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.
За вказаних обставин суд не погоджується із даним порушенням, яке було виявлено відповідачем.
Щодо вимоги позивача визнати дії Східного офісу Держаудитслужби протиправними, суд відмовляє у її задоволенні з наступних підстав.
Звертаючись до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправними дій органу, позивач скористався гарантованим Конституцією України правом на звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод.
Дане право закріплене і в ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного суду України, в якій зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Крім того, відповідно до ст.2, п.1 ч.2 ст.19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження
Із наведених норм права вбачається, що позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.
Проте ці рішення, дія або бездіяльність у будь-якому випадку повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.
Отже, виключно результат реалізації повноваження органу (а саме - рішення органу), а не процес реалізації його повноважень (як то, дії по прийняттю рішення або бездіяльність) може бути об`єктом судового оскарження. А дотримання органом вимог актів законодавства щодо порядку та способу прийняття рішення входить до предмету доказування при розгляді спору про правомірність рішення, прийнятого органом за результатами розгляду документів.
За вказаних обставин позовні вимоги є частково обгрунтованими, а тому підлягають частковому задоволенню.
Одночасно суд зазначає, що вірним номером та датою оскаржуваного висновку про результати моніторингу закупівлі є саме № 421 від 05.08.2020 року.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог позивача щодо протиправності висновку про результати моніторингу закупівлі від 05.08.2020 року №421, а тому дані позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з вимог вищенаведеного чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За таких обставин, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Східного офісу Держаудитслужби на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2 102,00 грн., понесені позивачем згідно платіжного доручення №67 від 10.08.2020 року на суму 2 102,00 грн. (а.с. 70).
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі № 421 від 05.08.2020 року, унікальний номер якої UA-2020-04-30-001512-a.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець