Справа № 317/2676/19(2-а/317/2676/19)
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 317/2676/19(2-а/317/2676/19)

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 29 січня 2020 року (суддя Громова І.Б., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 08.02.2020 року) у справі 317/2676/19 (2-а/317/2676/19) за позовом ОСОБА_1 до Запорізької митниці ДФС про визнання скасування постанови в справі про порушення митних правил, -

в с т а н о в и в:

12.08.2019 року ОСОБА_1 (далі по тексту позивач) звернувся до суду з позовом до Запорізької митниці ДФС (далі по тексту відповідач), в якому просив скасувати постанову від 01.08.2019 року в справі про порушення митних правил № 0081/11200/19 про притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення (порушення митних правил), передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме 875660,82 грн.; закрити провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України.

Рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 29.01.2020 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтував тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що 27.11.2018 року о 15 год. 15 хв. в зоні митного контролю, що розташована в секторі «Приліт» «Міжнародного аеропорту Запоріжжя» під час митного контролю багажу пасажирів, які прибули до України міжнародним авіарейсом № 432 сполученням Стамбул - Запоріжжя, ним обрано для проходження митного контролю «червоний коридор» із заповненням митної декларації, в якій вказав про наявність в нього: виробів із срібла 925 проби у вигляді браслетів, каблучок, сережок, підвісів, ланцюгів, вагою 5258 грам фактурною вартістю 67375,53 грн. та виробів із срібла 925 проби у вигляді браслетів, сережок, підвісів, ланцюгів, вагою 4908 грам фактурною вартістю 62890,66 грн. На підтвердження заявленої вартості надав рахунки - фактури від 26.11.2018 року № 435141 на товар, вагою 5258 грам, вартістю 12637,08 турецьких лір та від 26.11.2018 року № 435142 на товар, вагою 4908 грам, вартістю 11795,89 турецьких лір. Загальну вартість товару визначив за наявними у нього інвойсами - 24432,97 турецьких лір, що за курсом НБ України на день переміщення складає 130266,19 грн. Апелянт вказував, що відповідач накладаючи адміністративне стягнення, формально підійшов до дослідження обставин справи і фактично у постанові лише переписав доводи, викладені у протоколі про порушення митних правил № 0081/11200/19 від 07.06.2019 року, не взяв до уваги порушення, допущені при прийнятті поданої митної декларації, наявні в матеріалах справи про порушення митних правил докази, які підтверджують заявлену митну вартість товарів. Декларування товарів здійснювалося при визначенні митної вартості за основним методом у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 57 МК України, згідно з ціною, вказаною в інвойсі. При поданні декларації, відповідач не просив надати додаткові документи з метою додаткового підтвердження вказаної митної вартості. Апелянт вказував, що фактично висновки відповідачап про зменшення ним вартості задекларованих товарів базується на даних висновків власно проведеної експертизи. У висновках містяться лише посилання на окремі веб-сайти та невідомі заклади торгівельної мережі, у висновках відсутнє порівняння цін окремих виробів зі срібла, не надані докази відповідного належного розрахунку вартості на цей товар, який би базувався не на порівнянні інформації з мережі Інтернет та торгівельних закладів, а саме на встановлених офіційно критеріях для формування митної або фактурної вартості аналогічного товару, при підготовці висновків експерта, не було взято до уваги, що ювелірні вироби були придбані саме у підприємства-виробника Akgun Silver на території Турецької Республіки, за цінами дійсними у Турецькій Республіці без врахування податків. Апелянт вважає, що висновки експертного дослідження № 117 від 28.01.2019 року і № 150 від 03.03.2019 року не є належними доказами, що можуть підтверджувати митну вартість товарів, придбаних товарів за інвойсами № 435142 від 26.11.2018 року та № 435142 від 26.11.2018 року. Апелянт вказував, що притягнення його до адміністративної відповідальності, в справі про порушення митних правил, відбулось без дотриманням строків, передбачених ч. 1 ст. 467 Митого кодексу України, тобто пізніше ніж шість місяців з дня виявлення порушення митних правил.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що з моменту прийняття органом доходів і зборів заповненої митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, декларант несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації. Особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості. У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів органи доходів і зборів визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари. Суд зазначив, що переміщення через митний кордон України, декларування товарів ювелірних виробів із срібла, загальною кількістю 10166 грам здійснено громадянином ОСОБА_1 особисто, отже відповідальність за вчинення порушення митних правил, у зв`язку із неправомірним зменшенням розміру митних платежів, під час переміщення через митний кордон України, декларування органу доходів і зборів України товарів ювелірних виробів із срібла, загальною кількістю 10166 грам несе саме ОСОБА_1 . Суд першої інстанції вказував, що у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів органи доходів і зборів визначають їх вартість самостійно. Суд зазначав, що товарно-супровідні документи на задекларовані товари викликали у митного органу обґрунтовані сумніви, виявлено товарів більше, ніж вказано у декларації та відомості про товари, занесені до декларації, не давали змоги однозначно співставити переміщувані товари з наданими до митого оформлення документами, у зв`язку з чим, визначаючи дійсну вартість товару Запорізькою митницею ДФС було призначено комплексну експертизу. За результатами проведеної експертизи, Запорізькою митницею ДФС здобуті докази у підтвердження ідентифікації та вартості товарів ювелірних виробів, що переміщувались ОСОБА_1 27.11.2018 року в зоні діяльності митного посту «Запоріжжя-Аеропорт» Запорізької митниці ДФС. Суд першої інстанції прийшов до висновку, що виявлення порушення митних правил, відбулось 07.06.2019 року, під час отримання висновків екпертного дослідження та пояснень від ОСОБА_1 . Притягнення позивача до адміністративної відповідальності, в справі про ПМП № 0081/11200/19, відбулося 01.08.2019 року із дотриманням строків, передбачених ч. 1 ст. 467 Митого кодексу України, тобто не пізніше ніж шість місяців з дня виявлення порушення митних правил 07.06.2019 року.

Дніпровською митницею Держмитслужби заявлено клопотання про заміну відповідача у справі, з Запорізької митниці ДФС на Дніпровську митницю Держмитслужби.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 року № 858 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби» утворено як юридичні особи публічного права територіального органи Державної митної служби України, Запорізьку митницю ДФС реорганізовано шляхом приєднання до Дніпровської митниці Держмитслужби.

Суд враховуює те, що Дніпровська митниця Держмитслужби є правонаступником Запорізької митниці ДФС, яку ліквідовано шляхом приєднання до Дніпровської митниці Держмитслужби.

Матеріалами справи підтверджується, що 26.11.2018 року позивач та його дружина перебуваючи у Турецькій Республіці, місто Стамбул, у магазині Akgun kuyumculuk придбали вироби зі срібла від підприємства-виробника Akgun Silver. Придбаня ювелірних вироби зі срібла у кількості 5258 грам підтверджується за інвойсом № 435142 від 26.11.2018 року на суму 12637,08 турецьких лір, та дружиною ОСОБА_1 придбано ювелірні вироби зі срібла у кількості 4908 грам згідно інвойсу № 435142 від 26.11.2018 року на суму 11795,89 турецьких лір. Позивач пояснює, що вироби зі срібла придбавалися ними для особистих потреб

Встановлено, що у аеропорт Запоріжжя при в`їзді в Україну, ОСОБА_1 було заповнено митну декларацію, в якій задекларовано ювелірні вироби зі срібла (Код товару УКТЗЕД: ) у кількості 5258 грам на суму 12637,08 турецьких лір, придбані ним за інвойсом № 435142 від 26.11.2018 року, та вироби зі срібла у кількості 4908 грам за інвойсом № 435142 від 26.11.2018 року на суму 11795,89 турецьких лір, на загальну суму 24432,97 турецьких лір, що за офіційним курсом турецької ліри, встановленого НБУ станом на 27.11.2019 року, складало 130266,18 грн. або 4109,21 євро.

27.11.2018 року інспектор ВМО №1 митного поста «Запоріжжя-аеропорт» ОСОБА_2 повідомила ОСОБА_1 про необхідність здійснення огляду ювелірних виробів, що переміщувались через митний кордон, що були задекларовані ним. За результатами цієї процедури всі ювелірні вироби були затримані, про що було складено квитанцію до прибуткового касового ордеру № 4 від 28.11.2018 року, а також уніфіковану митну квитанцію МД - 1 серія КБ № 454045 від 27.11.2018 року, в якій зазначалося, що Запорізькою митницею ДФС було прийнято від ОСОБА_1 наступний товар: « 1. Ювелірні вироби сріблястого кольору у вигляді браслетів, каблучок, сережок, підвісів, ланцюгів. Згідно інвойсу № 435142 від 26.11.2018 року. Код за УКТЗЕД: 7113; кількість: 4908 г.; вартістю: 62890, 66 грн.; 2. Ювелірні вироби сріблястого кольору у вигляді браслетів, каблучок, сережок, підвісів, ланцюгів. Згідно інвойсу № 435141 від 26.11.2018 року. Код за УКТЗЕД: 7113; кількість: 5258 г.; вартістю: 67375, 53 грн. Усього разом прийнято на зберігання товар загальною вартістю 130266 (сто тридцять тисяч двісті шістдесят шість) грн. 19 коп. при курсі валют: 1 ТКУ-5,331574 грн., 1 1180-27,898447 грн., 1 євр. -31,701005 грн.».

28.12.2018 року ОСОБА_1 надано пояснення головному державному інспектору відділу провадження у справах про ПМП УПМП та МВ Запорізької митниці ДФС, про що складено протокол опитування № 0451/11200/18 від 28.1.22018 року.

Отже встановлено, що ювелірні вироби, вилучені на підставі квитанції МД 1 від 27.11.2018 року № 454045 (кількість проб (зразків) товару(ів) в одиницях виміру: в 1 пакувальному місці 9 пакунків: пакунок № 19-53 шт., пакунок № 11 - 36 шт., пакунок № 5 - 26 шт., пакунок № 15 - 14 шт., пакунок № 2 - 15 шт., пакунок № 4 - 6 шт., пакунок № 6 - 4 шт., пакунок № 1 - 40 шт., пакунок б/н - 991 шт.) були направлені для проведення експертизи у Дніпровське відділення з питань експертизи та досліджень ДПМЕ ДФС, висновки Дніпровського відділення з питань експертизи та досліджень ДПМЕ ДФС № 117 від 28.01.2019 року і № 150 від 03.05.2019 року.

Відповідно до висновку Управління товарознавчої, інженерно-технічної та криміналістичної експертизи Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 28.01.2019 року №117 та висновку від 03.05.2019 року №150 встановлено, що ювелірні вироби, виготовлені із сплаву металів, в який входить срібло в кількості не менше 92,5% від загальної маси сплаву, загальна вартість цих ювелірних виробів складає 912146,70 грн.

07.06.2019 року позивач надав Запорізькій митниці ДФС пояснення.

07.06.2019 року головним державним інспектором ВМО №1 митного поста «Запоріжжя-аеропорт» ОСОБА_3 було складено протокол про порушення митних правил № 0081/11200/19. Відповідно до розрахунку від 07.06.2019 року, загальний розмір недоборів митних платежів, які підлягали сплаті ОСОБА_1 на день переміщення ним вищезазначених (окрім тимчасово вилучених товарів у справі про ПМП №0451/11200/18) ювелірних виробів із срібла в кількості 10166 грам, становить 291886,94 грн. Вказано, що митна вартість товарів переміщуваних через митний кордон України, заявлена ОСОБА_1 в митній декларації 27.11.2018 року (130266,19 грн.) у 7 разів нижча за ринкову вартість товарів, встановлену органом доході і зборів України (912146,70грн.); вага товарів переміщуваних через митний кордон України, заявлена ОСОБА_1 в митній декларації 27.11.2018 року (10166 грам), менша за фактичну встановлену під час зважування вагу на 1205 грам.

01.08.2019 року в.о. начальника Запорізької митниці ДФС винесено постанову в справі про порушення митних правил № 0081/11200/19 відносно ОСОБА_1 за ст. 485 Митного кодексу України, якою накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 875660,82 грн.

Відповідно до постанови по справі № 0081/11200/19, ОСОБА_1 вчинив дії спрямовані на неправомірне зменшення розміру митних платежів шляхом заявлення у митній декларації неправдивих відомостей щодо вартості ювелірних виробів та надання, з метою зменшення розміру митних платежів, митному органу наступних документів: рахунки фактури від 26.11.2018 року №435141 на товар вагою 5258 грам вартістю 12637,08 турецьких лір та від 26.11.2018 року № 435142 на товар вагою 4908 грам вартістю 11795,89 турецьких лір, що призвело до недоборів митних платежів на загальну суму 291886,94 грн.

Листом від 26.08.2019 року підприємство Akgun Silver повідомляло Запорізьку митницю ДФС та ОСОБА_1 , про те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 дійсно 26.11.2018 року придбали 5258 грам срібла за ціною 12637,08 турецьких лір та 4908 грам срібла за ціною 11795,89 турецьких лір, ціна 2,40034 турецьких лір за 1 грам срібла.

Згідно ч. 1 ст. 266, ч. 1 ст. 293 Митного кодексу України - декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів. Особою, на яку покладається обов`язок із сплати митних платежів, є декларант. Якщо декларування товарів здійснюється особою, уповноваженою на це декларантом, на таку особу покладається обов`язок із сплати митних платежів солідарно з декларантом.

Відповідальним за декларування, повноту поданої декларації про розмитнення товарів, є декларант що подав декларацію.

Згідно ст. 368 Митного кодексу України для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів. При визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України. Особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості. У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 374 Митного кодексу України товари (крім підакцизних), що ввозяться громадянами у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі, сумарна фактурна вартість та/або загальна вага яких перевищують обмеження, встановлені частиною першою цієї статті, але загальна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 10000 євро, підлягають письмовому декларуванню в порядку, встановленому для громадян, з поданням документів, що видаються державними органами для здійснення митного контролю та митного оформлення таких товарів, та оподатковуються ввізним митом за ставкою 10 відсотків і податком на додану вартість за ставкою, встановленою Податковим кодексом України, в частині, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України). Базою оподаткування таких товарів є частина їх сумарної фактурної вартості, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України).

Згідно ст. 458, ст. 459 Митного кодексу України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність. Адміністративна відповідальність за порушення митних правил встановлюється цим Кодексом. Суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Отже, позивач у декларації зазначив неправдиві відомості щодо митної вартості товарів. Заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей, є порушенням митних правих, за яке передбачена відповідальність.

Згідно ст. 485 Митного кодексу України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Суд зазначає, що рахунки-фактури (інвойси) від 26.11.2018 року №435141, від 26.11.2018 року № 435142, що були подані ОСОБА_1 до митної декларації, як докази правильності декларування ним суми товарів, пояснюють ціну, сплачену ним за грами срібла, а не за вироби. На митну територію ввозились саме ювелірні вироби у формі прикрас, де окрім використання срібла було використано напівдорогоцінне каміння. Таким чином, подані до митної декларації рахунки-фактури (інвойси) від 26.11.2018 року №435141, від 26.11.2018 року № 435142 не пояснюють вартість ювелірних виробів.

У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів, наявності об`єктивних сумнівів у недостовірності заявленої декларантом митної вартості товарів, митний орган вправі визначити їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари.

Відповідно до висновків Управління товарознавчої, інженерно-технічної та криміналістичної експертизи Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 28.01.2019 року №117 та від 03.05.2019 року №150 ювелірні вироби, виготовлені із сплаву металів, в який входить срібло в кількості не менше 92,5% від загальної маси сплаву, загальна вартість цих ювелірних виробів складає 912146,70 грн. ОСОБА_1 задекларовано митну вартість у розмірі 130266,19 грн., що є меншою за ту, яка визначена Запорізькою митницею ДФС.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.07.2020 року було призначено судову цінову експертизу, проведення якої доручено Запорізькій торгово-промисловій палаті, на вирішення експерта поставлено питання про визначення митної вартості ювелірних виробів зі срібла, придбаних у Турецькій Республіці ОСОБА_1 у кількості 5258 грам на суму 12637,08 турецьких лір за інвойсом № 435141 від 26.11.2018 року та дружиною ОСОБА_1 ОСОБА_5 у кількості 4908 грам за інвойсом № 435142 від 26.11.2018 року, вилучених на підставі Уніфікованої митної квитанції МД-1 від 27.11.2018 року серія КБ № 454045, станом на 27 листопада 2018 року.

Запорізька торгово-промислова палата своїм листом від 25.08.2020 року №05.6.1/359 повернула справу без проведення експертизи у зв`язку з відсутністю у штаті спеціалістів із відповідною кваліфікацією та необхідного устаткування.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази, які спростовують висновки товарознавчих експертиз від 28.01.2019 року №117 та від 03.05.2019 року №150, та вважає їх обгрунтованими.

Згідно ч. 1 ст. 467 Митного кодексу України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Про порушення ОСОБА_1 митних правил, Запорізька митниця ДФС дізналась після отримання висновків Управління товарознавчої, інженерно-технічної та криміналістичної експертизи Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 28.01.2019 року №117 та від 03.05.2029 року №150, з яких вбачається, що декларантом вказано неправдиву митну вартість товарів у митній декларації 27.11.2018 року. Днем виявлення правопорушення є 07.06.2019 року, коли головним державним інспектором ВМО №1 митного поста «Запоріжжя-аеропорт» ОСОБА_3 було складено протокол про порушення митних правил № 0081/11200/19. Саме з дня виявлення порушення обраховується шестимісячний строк для притягнення особи до відповідальності. Постанову про порушення митних правил винесено в.о. начальника Запорізької митниці ДФС 01.08.2019 року, тобто у межах шестимісячного строку від дня виявлення порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 529, ч. 1, ч. 6 ст. 530 Митного кодексу України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України. Законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - судом у зв`язку з поданням адміністративного позову або в порядку контролю. Перевірка законності та обґрунтованості постанови у справі про порушення митних правил судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Таким чином, суд вказує, що постанова від 01.08.2019 року № 0081/11200/19 в справі про порушення митних правил про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, є правомірною з огляду на вищеприведені доводи.

Аналізуючи вищевказані обставини справи та законодавство, що регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 29 січня 2020 року у справі 317/2676/19 (2-а/317/2676/19) залишити без змін

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова