Справа № 140/1950/19
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2020-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 рокуЛьвівСправа № 140/1950/19 пров. № А/857/2536/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Гуляка В.В.,

Довгополова О.М.,

з участю секретаря судового засідання Копанишин Х.В.,

представника позивача Пасенка С.А.,

представника відповідача Цвілюх Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 січня 2020 року (прийняте у м. Луцьку суддею Андрусенко О.О.; складене у повному обсязі 20 січня 2020 року) в адміністративній справі № 140/1950/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Аванта» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Аванта» (далі ТОВ «ТД «Аванта», Товариство) звернулося до Волинського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просило визнати протиправними і скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Волинській області (далі ГУ ДФС у Волинській області) від 14.03.2019 за №№ та .

Позов обґрунтовувало тим, що оскаржувані рішення прийняті без урахування фактичних обставин, всупереч приписам законодавства й за невірного тлумачення норм Податкового кодексу України, Положення про порядок ведення касових операцій в національній валюті Україні та хибного застосування Указу № 436/95 від 12.06.1995 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки».

Так, у ході перевірки не встановлено і в акті не зафіксовано фактів, які можуть свідчити про не оприбуткування готівки Товариством, зокрема: не виявлено сум грошових коштів, що були б неоформлені відповідними касовими документами; не виявлено сум коштів, що не здані до банку згідно банківської супровідної відомості; не виявлено сум грошових коштів, що не відображені в касовій книзі. Але Товариство не порушило пункти 5, 11, 29 глави 2 Положення про порядок ведення касових операцій в національній валюті Україні, оскільки готівкові кошти оприбутковані вчасно та в повній сумі.

Також, безпідставним є покликання щодо порушення пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» - відсутність у фіскальному чеку об`єму проданого алкогольного напою, оскільки цим пунктом не передбачено такого реквізиту як об`єм проданого алкоголю. Вимоги про зазначення в касовому чеку об`єму пляшки реалізованого алкогольного напою не містять й інші нормативні акти; одиницею виміру товару є пляшка горілки, а кількість реалізованого товару кількість пляшок.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 10 січня 2020 року позов задоволено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, його оскаржило ГУ ДПС у Волинській області, яке вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте без з`ясування обставин справи, повноти та об`єктивності дослідження доказів, з порушенням норм матеріального і процесуального права. Тому просило скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове, яким у задоволення позову Товариства відмовити повністю.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що згідно аркуша 197 касової книги за 16.07.2018 відсутні записи щодо оприбуткування готівки 4628,07 грн на підставі прибуткових касових ордерів від 16.07.2018 на суму проведених операцій «службове вилучення»; також Товариство за вказаною адресою не реєструвало в контролюючому органі розрахункові книжки/квитанції; отже, правильно застосовано фінансову санкцію у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Також, при проведенні розрахункових операцій через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування цін товарів та обліку їх кількості, при реалізації через РРО горілки «Хортиця срібна прохолода» у фіскальному чеку № 35579 від 11.02.2019 не було зазначено ємності тари, чим порушено пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». А відтак твердження позивача про необов`язкове відображення у розрахунковому документі об`єму реалізованого алкогольного напою є помилковим.

Товариство подало відзив на апеляційну скаргу, у якому вказало, що не погоджується з доводами та вимогами апеляційної скарги, при тому, що апелянт не навів жодної нової обставини чи доказу. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, тому просить відмовити в задоволенні вимог апеляційної скарги ГУ ДПС у Волинській області, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Покликається на те, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо відсутності у регламентуючому законодавстві вимог про зазначення у фіскальному касовому чеку об`єму пляшки реалізованого алкогольного напою. Суд першої інстанції обґрунтовано врахував цілковите дотримання суб`єктом господарювання порядку оприбуткування готівкових коштів, що визначений нормами Порядку № 178, а посилання апелянта на не оприбуткування Товариством готівкових коштів у розрахунковій книзі є необґрунтованим маніпулюванням та перекрученням змісту правових норм цього Порядку.

У судовому засіданні представник апелянта підтримала вимоги апеляційної скарги із аналогічних підстав; просить апеляційну скаргу задовольнити. Представник позивача, вважаючи рішення суду першої інстанції законним та обгрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно частково задовольнити з таких підстав.

Як встановлено судом, ГУ ДФС у Волинській області провело фактичну перевірку магазину по вул. Ковельській, 3 у смт. Голоби Ковельського району Волинської області, де здійснює свою діяльність ТОВ «ТД «Аванта», з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами.

За висновками акта, складеного за результатами цієї перевірки, Товариство проводило розрахункові операції через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування цін товарів та обліку їх кількості; згідно фіскального чека № 35579 від 11.02.2019 реалізовано через РРО горілку «Хортиця срібна прохолода» без зазначення ємності тари, чим порушено пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Також, згідно запису ЦСО ПФ «Проф. сервіс» 13.07.2018 о 21:20 год. вийшов з ладу РРО № . Згідно Z-звіту № 2091 від 16.07.2018, роздрукованого за 13.07.2018, сума продажу товарів за готівку - 4328,07 грн; проведено операцію «службове вилучення» готівки із застосуванням РРО на суму 4628,07 грн (службовий документ від 16.07.2019 за № 81385 на суму вилучення готівки 4328,07 грн та № 81386 від 16.07.2018 на суму вилучення готівки 300,00 грн). Проте, в касовій книзі за 16.07.2018, сторінка 197 відсутні записи щодо оприбуткування готівки 4628,07 грн на підставі прибуткових касових ордерів від 16.07.2018 на суму проведених операцій «службове вилучення». Крім того, Товариство за вказаною адресою не реєструвало в контролюючому органі розрахункові книжки / квитанції, чим порушено пункти 5, 11, 29 глави 2, 3 Положення про порядок ведення касових операцій у національній валюті в Україні.

На підставі акта перевірки та відповідно до встановлених порушень 14.03.2019 ГУ ДФС у Волинській області винесло податкові повідомлення-рішення:

- № , яким застосувало до Товариства штрафні санкції у розмірі 23 140,35 грн за неоприбуткування готівки в касі;

- № , яким застосувало до Товариства штрафні санкції у розмірі 85 грн за проведення розрахункових операцій через РРО з використанням попереднього програмування найменування, цін товарів та обліку їх кількості.

За результатами адміністративного оскарження вказані податкові повідомлення - рішення були залишені без змін.

Не погоджуючись із вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, Товариство оскаржило їх до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції обґрунтовував його тим, що пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не містить жодної вимоги про необхідність зазначення у фіскальному чеку одиниці виміру товару. Не зазначено таких вимог і в Положенні про форму та зміст розрахункових документів, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, пунктом 2 якого встановлено обов`язкові реквізити касового чека, який повинен містити зокрема вартість одиниці виміру товару, що не є тотожним із ємністю тари. Тому зазначення у касовому чеку об`єму пляшки, у якій містився придбаний алкоголь, не є обов`язковим.

Також суд вказав на відсутність в діях Товариства порушення приписів абзацу другого пункту 11 глави ІІ Положення № 148, оскільки як видно з витягу із касової книги 13.07.2018 у ній відображено надходження готівки за день у розмірі 48 765,50 грн.

Колегія суддів апеляційного суду частково погоджується із такими висновками суду першої інстанції.

За визначенням, даним у статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця; розрахункова книжка - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах доходів і зборів, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених цим Законом випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій.

Згідно з підпунктом 18 пункту 3 розділу І Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні, затвердженого постановою правління Національного банку України № 148 від 29.12.2017 (далі - Положення № 148; у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) оприбуткування готівки - проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі/книзі обліку доходів і витрат/книзі обліку доходів/фіскальному звітному чеку/розрахунковій квитанції.

А відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення № 148 суб`єкти господарювання здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами через касу як коштами, одержаними як готівкова виручка, так і коштами, одержаними із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.

Суб`єкти господарювання здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

За вимогами пункту 11 глави 2 Положення № 148 готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі.

Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств та їх відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Оприбуткуванням готівки в касах фізичних осіб - підприємців, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх товарними чеками (квитанціями) і веденням книги обліку доходів і витрат (або книги обліку доходів), є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у книзі обліку доходів і витрат (або книзі обліку доходів) на підставі товарних чеків (квитанцій).

Оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, а також у касах фізичних осіб - підприємців, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО без ведення касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень на підставі даних розрахункових документів шляхом формування та друку фіскальних звітних чеків і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО / занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.

Суб`єкти господарювання, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО, використовують КОРО для:

1) підклеювання та зберігання фіскальних звітних чеків на відповідних сторінках КОРО;

2) здійснення операцій із розрахунковими квитанціями в разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії;

3) обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, перевірок конструкцій та програмного забезпечення РРО.

Встановлено, що Товариство проводить готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, а також з використанням РРО.

Як було зазначено вище, в ході перевірки контролюючий орган встановив, що згідно запису ЦСО ПФ «Проф. сервіс» 13.07.2018 вийшов з ладу РРО № о 21:20 год.

Згідно із Z-звітом № 2091 від 16.07.2018, роздрукованим за 13.07.2018, сума продажу товарів за готівку - 4328,07 грн.

Проведено операцію «службове вилучення» готівки із застосуванням РРО на суму 4628,07 грн (службові документи на вилучення готівки від 16.07.2019 - № 81385 на суму 4328,07 грн та № 81386 на суму 300,00 грн).

Згідно аркуша касової книги за 16.07.2018 (сторінка 197) відсутні записи щодо оприбуткування готівки 4628,07 грн на підставі прибуткових касових ордерів від 16.07.2018 на суму проведених операцій «службове вилучення» відповідно.

Проте, із витягу з касової книги (а.с. 161) видно, що за 13.07.2018 у ній відображено надходження готівки за день у загальному розмірі 48 765,50 грн, куди включені і зазначені вище суми.

Також встановлено, що Книга обліку розрахункових операції (КОРО) у місці торгівлі не ведеться, оскільки облік готівки здійснюється на підставі касових ордерів та касової книги.

Проте, в акті перевірки контролюючий орган помилково зазначає про ведення у місці торгівлі КОРО та про порушення, допущені при оформленні розрахункових операцій, що підпадає під дію абзацу четвертого пункту 11 глави 2 Положення № 148, позаяк спірні правовідносини регулюються абзацом другим цього пункту.

Отже, в діях Товариства відсутнє порушення порядку обліку готівки, а відтак і застосування до Товариства санкцій за це є протиправним.

Відтак, покликання апелянта на не оприбуткування Товариством готівкових коштів у розрахунковій книзі є необгрунтованим та не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки така за місцем здійснення торгівлі не ведеться і сфера ведення такої книги на спірні правовідносини не поширюється.

З приводу оскарження податкового повідомлення-рішення № , яким до Товариства застосовано штрафні санкції у розмірі 85 грн за проведення розрахункових операцій через РРО з використанням попереднього програмування найменування, цін товарів та обліку їх кількості, колегія суддів апеляційного суду зазначає таке.

Пунктом 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів затвердженого наказом Міністерства фінансів України 21.01.2016 № 13; зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 р. за № 220/28350, (далі - Положення № 13) фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - касовий чек) -розрахунковий документ, надрукований реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Форма № ФКЧ-1 касового чека наведена в додатку 1 до цього Положення.

Касовий чек повинен містити такі обов`язкові реквізити:

найменування господарської одиниці;

адресу господарської одиниці;

для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН»;

для СГ, що не є платниками ПДВ, - податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку у паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта), перед яким друкуються великі літери «ІД» (ідентифікаційні дані);

якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру, - кількість, вартість придбаного товару (отриманої послуги);

вартість одиниці виміру товару (послуги);

код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством);

назва товару (послуги);

літерне позначення ставки ПДВ праворуч від надрукованої вартості товару (послуги) (для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ);

позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо) та суму коштів за цією формою оплати;

загальну вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО»;

для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ»;

для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ), - окремим рядком розмір ставки такого податку, загальну суму такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку. У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення;

порядковий номер касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина) проведення розрахункової операції;

фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН»;

напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та найменування або логотип виробника.

В акті перевірки зазначено про реалізацію через РРО пляшки горілки «Хортиця срібна прохолода» згідно фіскального чека № 35579 від 11.02.2019 без зазначення ємності тари.

На переконання колегії суддів апеляційного суду, необхідність зазначення такого параметра, як ємність тари, випливає зі змісту пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» про необхідність зазначення у касовому чеку обліку кількості товарів та пункту 2 Положення № 13 про необхідність зазначення у касовому чеку кількості придбаного товару (обсягу отриманої послуги) та вартості одиниці виміру товару (послуги).

Вказане також пов`язане із контролем застосування мінімальних роздрібних цін на спиртні напої відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 957 від 30.10.2018 «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв».

Пунктом 6 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується із доводами апелянта в тому, що податкове повідомлення-рішення № , яким до Товариства застосовано штрафні санкції у розмірі 85 грн за проведення розрахункових операцій через РРО з використанням попереднього програмування найменування, цін товарів та обліку їх кількості, прийнято відповідачем правомірно.

За таких обставин рішення суду першої інстанції в цій частині підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позовних вимог; у решті рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Згідно зі статтею 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги є частково суттєвими і складають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до частково неправильного вирішення справи, через що рішення суду першої інстанції в частині скасування судом першої інстанції податкового повідомлення-рішення № підлягає скасуванню з прийняттям в цій частині постанови про відмову в задоволенні позову; у решті рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області задовольнити частково.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 січня 2020 року в адміністративній справі № 140/1950/19 в частині визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Волинській області від 14 березня 2019 року № скасувати.

Ухвалити в цій частині нове рішенням, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Аванта» до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 14 березня 2019 року № відмовити.

В іншій частині рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 січня 2020 року в адміністративній справі № 140/1950/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
О. М. Довгополов
Постанова складена у повному обсязі 27 жовтня 2020 року.