Справа № 380/8879/20
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2020-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/8879/20
У Х В А Л А про залишення позовної заяви без руху
23 жовтня 2020 року м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -
встановив:
19.10.2020 до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління Національної поліції у Львівській (надалі - ГУ НП у Львівській області, відповідач), в якій позивач просить суд визначити розмір та стягнути з ГУ НП у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.09.2019 по 29.10.2019.
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Львівського окружного адміністративного суду, для розгляду справи визначено суддю Карп`як Оксану Орестівну.
Ухвалою від 20.10.2020 задоволено заяву судді Карп`як Оксани Орестівни про самовідвід від розгляду адміністративної справи № 380/8879/20; матеріали адміністративної справи №380/8879/20 за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП у Львівській області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, - передано до канцелярії Львівського окружного адміністративного суду для визначення судді для розгляду справи в порядку, встановленому частиною 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Львівського окружного адміністративного суду, для розгляду справи визначено суддю Мричко Наталію Іванівну.
Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Згідно з статтею 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина третя).
Як видно з позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем вказаних вимог не дотримано, а саме не додано документа про сплату судового збору.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (надалі Закон №3674-VI).
За визначенням, наведеним в частині першій статті 1 Закону №3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині першій статті 5 Закону № 3674-VI. Так, відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Ця норма Закону має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.
Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення визначає Закон України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993 №3551-XII (далі Закон №3551-XII). Нормами частини другої статті 22 цього Закону визначено, що особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, наведено у статті 12 Закону №3551-XII.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 зазначила, що «вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII».
Суд також враховує, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 сформулювала правовий висновок про те, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (про звільнення від сплати судового збору в усіх судових інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі) не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ. За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
Як видно з позовної заяви, позивач у такій просить визначити розмір та стягнути з ГУ НП у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.09.2019 по 29.10.2019.
З огляду на підстави та предмет позову суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не стосується пільг, доплат чи інших соціальних гарантій позивача як учасника бойових дій. Дії/бездіяльність відповідача зумовлені невчасним розрахунком при звільненні позивача зі служби та жодним чином не пов`язані з наявністю/відсутністю в нього статусу учасника бойових дій.
Таким чином, в розрізі положень статті 12 Закону №3551-XII, змісту та підстав заявлених позовних вимог відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI за подання цього позову. Тому позивачу за подання такої позовної заяви належить сплатити судовий збір.
За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №3551-XII, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 становить 2102,00 грн.
Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3551-XII передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивач просить визначити розмір та стягнути з ГУ НП у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.09.2019 по 29.10.2019.
Таким чином, заявлена позивачем вимога - є вимогою майнового характеру, оскільки така впливає на склад майна позивача.
Отже, за звернення до суду з такими вимогами майнового характеру, позивачу потрібно сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн., тобто 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з вимогами частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З огляду наведеного, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, надавши такому строк для усунення виявлених недоліків.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
УХВАЛИВ:
залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:
- документа про сплату судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.
Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мричко Н.І.