Справа № 520/12186/2020
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків

22 жовтня 2020 р. Справа № 520/12186/2020
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (пл. Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №90 від 25.08.2020 року про відмову у перерахунку пенсії у разі зміни розміру мінімальної заробітної плати. встановленої законом на 1 січня відповідного року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити з 01 січня 2020 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, яка становить 4723 грн. з урахуванням середньомісячної заробітної плати (доходу) у середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено внески за 2016 рік, яка складала 4482,35 грн., згідно рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2019 року та ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 21 листопада минулого року у справі №520/5092/19.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №90 від 25.08.2020 року про відмову у перерахунку пенсії у разі зміни розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідачем протиправно відмовлено у перерахунку пенсії, оскільки у відповідача виник обов`язок щодо проведення перерахунку пенсії з 01.01.2020 р. у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, яка збільшилася до 4723,00 грн. без врахування середньої заробітної плати (доходу) в середньому на одну застраховану особу в цілому в Україні, з якої сплачено внески за рік, що передує відповідному року - тобто, за 2016 рік, яка складала 4482,35 грн., так як перерахунок пенсії позивачу проведено згідно рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2019 року та ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 21 листопада минулого року у справі №520/5092/19, у зв`язку з чим просив визнати протиправним та скасувати його.

Суд зазначає, що дана адміністративна справа не належить до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження та має незначну складність.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України, якою унормовано що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу 24.09.2020, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідач відзив на позов разом з доказами на спростування доводів позивача до суду не надав, причин неможливості надання відзиву та доказів суду не повідомив.

Згідно з ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 263 КАС України, справи, визначені частиною першою цієї статті суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2,3,4,5 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

У рішенні від 12.08.2019 по справі № 520/5092/19 судом встановлено наступне: "Як свідчать матеріали адміністративної справи, позивач, ОСОБА_1 , відповідно до військового квитка серія НОМЕР_2 , виданого Барвінківським районним військовим комісаріатом Харківської області 14 листопада 1969 року із 07 грудня 1987 року по 29 лютого 1988 року у складі військової частини №73413 приймав участь у спеціальних зборах по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильської АЕС 1986 року у 30-км зоні.

Відповідно до довідки до акту огляду МСЕ серія 10 ААБ №681315 від 10 жовтня 2013 року позивачу безстроково встановлена ІІ група інвалідності внаслідок виконання обов`язків військової служби при ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Як слідує із експертного висновку №284 від 06.11.2013 року, виявлені у позивача захворювання пов`язані з дією іонізуючого випромінювання та інших шкідливих чинників при виконанні/обов`язків військової служби при ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

На підставі ст.14 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», посвідчення громадянина, який постраждав внаслідок Чорнобильської катастрофи серія НОМЕР_3 , вкладка до посвідчення № НОМЕР_4 , позивача віднесено до 1 категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та посвідчення серія НОМЕР_5 , позивача також визнано особою з інвалідністю внаслідок війни II групи.".

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 по справі №520/5092/19 адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (, адреса: проспект Незалежності, буд. 2, м. Ізюм, Харківська область, 64309) про визнання протиправною відмову, скасування протоколу та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково.

Визнано протиправною відмову Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області в перерахунку пенсії ОСОБА_1 , обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, з 25.04.2019 року.

Скасовано рішення у вигляді протоколу засідання комісії з питань призначення, перерахунку та виплати пенсії Барвінківського відділу Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області від 11.05.2019 року №119290, яким відмовлено в проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 .

Зобов`язано Ізюмське об`єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області здійснити з 25.04.2019 року перерахунок та виплатити ОСОБА_1 державну (основну) пенсію, обчислену з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до ст. 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Судове рішення набрало законної сили 12.09.2019.

Окрім того, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 заяву позивача про заміну боржника по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною відмову, скасування протоколу та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено.

Замінено боржника у виконавчому листі від 12.08.2019 року по справі №520/5092/19 - Ізюмське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Харківській області на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (, адреса: пл. Свободи, 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61000).

Частиною 4 ст. 78 КАС України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем отримано виконавчий лист від 12.08.2019 року по справі №520/5092/19.

На виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 по справі №520/5092/19 відповідачем з 25.04.2019 р. здійснено перерахунок державної (основної) пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, (тобто на 01 січня 2019 року в розмірі 4173 грн.), застосована середня заробітна плата (дохід) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року, тобто, за 2018 рік в розмірі 7810,88 грн. Розмір пенсії з надбавками з 01.08.2020 склав 11561,90 грн.

20.08.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області із заявою в якій просив провести перерахунок його пенсії у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, яка становить 4723,00 грн., з урахуванням середньої заробітної плати (доходу) у середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за 2016 рік, яка складала 4482,35 грн. згідно рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 року та ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року у справі №520/5092/19.

Рішенням №90 від 25.08.2020 Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області Управління застосування пенсійного законодавства Відділу з питань перерахунків пенсій №9, повідомлено позивача про відсутність підстав для перерахунку пенсії, оскільки після проведеного перерахунку, відповідно до поданої заяви 20.08.2020 середньомісячний заробіток для обчислення пенсії склав 12541,80 грн., розмір пенсії з надбавками 11147,84 грн. Середньомісячний коефіцієнт заробітної плати, який враховувався під час обчисленні пенсії визначений за формулою, відповідно до п. 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, як: постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженою постановою КМУ від 23.11.2011 № 1210, із застосуванням заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року (на 1 січня 2020 року - 4723 грн.) та застосуванням середньої заробітної плати (доходу) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року (за 2019 рік 9205,19 грн). Даним порядком та іншими нормативно-правовими актами не передбачено перерахунку пенсії в 2020 році із застосуванням середньої заробітної плати (доходу) із застосуванням заробітної плати за 2016 рік, тобто 4482,35 грн., а лише за рік, що передує відповідному року.

Не погоджуючись із рішенням відповідача про відмову в проведенні перерахунку пенсії, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Основні положення щодо реалізації конституційного права громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на охорону їх життя і здоров`я, умови соціального захисту потерпілого населення визначено Законом України від 28.02.1991 №796-ХІІ "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" (надалі - Закон №796-ХІІ).

Статтею 59 Закону №796-ХІІ урегульовано порядок призначення пенсій військовослужбовцям, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.

11.10.2017 набув чинності Закон України від 3.10.2017 №2148-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій", яким частину третю статті 59 Закону №796-ХІІ з 1.10.2017 викладено у новій редакції, згідно з якою особам, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням таких осіб - з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 15.11.2017 №851 внесено зміни до Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210 (надалі - Порядок №1210), згідно з якими згаданий Порядок доповнено пунктом 9-1, відповідно до якого за бажанням осіб, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби та внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою: П = Зс х Кзс х (Кв : 100%), де П - розмір пенсії; Зс - середня заробітна плата (дохід) в Україні, з якої сплачено страхові внески, визначається як середній показник за 2014, 2015 та 2016 роки; Кзс - середньомісячний коефіцієнт заробітної плати, який враховується під час обчислення пенсії; Кв - розмір відшкодування фактичних збитків (у відсотках).

Середньомісячний коефіцієнт заробітної плати, який враховується під час обчислення пенсії (Кзс), визначається за формулою:

Кзс = (Зп (мін) х 5) : Зс1,

де Зп(мін) - розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року; Зс1 - середня заробітна плата (дохід) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року.

Розмір відшкодування фактичних збитків (Кв) визначається як відсоток втрати працездатності, визначений органами медико-соціальної експертизи.

У разі зміни розміру мінімальної заробітної плати проводиться перерахунок зазначених пенсій виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.

Рішенням Конституційного Суду України від 25.04.2019 №1-р(II)/2019 словосполучення "дійсної строкової", яке міститься у положеннях частини третьої статті 59 Закону №796-XII, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №543 абзац перший пункту 9-1 Порядку №1210 викладено в такій редакції: "За бажанням військовослужбовців, зокрема військовозобов`язаних, призваних на військові збори, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження військової служби (військових зборів) і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою:".

Спір у цій справі стосується правомірності обчислення відповідачем основного розміру пенсії позивача по інвалідності з 01.01.2020 у частині застосування пенсійним органом розрахункової величини - середньої заробітної плати (доходу) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року та зводиться до різного тлумачення учасниками спору словосполучення "за рік, що передує відповідному року".

Так, відповідач при обчисленні пенсії виходив з того, що для розрахунку середнього коефіцієнта заробітної плати враховується п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати станом на 1 січня відповідного року та розмір середньої заробітної плати (доходу) за попередній рік.

Основний розмір пенсії позивача на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 р. по справі №520/5092/19 обчислено з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, тобто, на 01 січня 2018 року, відповідно до статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", за формулою, визначеною пунктом 9-1 Порядку №1210.

Натомість, позивач переконаний, що при обчисленні основного розміру його пенсії пенсійним органом безпідставно застосовано показник середньої заробітної плати (доходу) на одну застраховану особу в цілому по Україні за 2018 рік, оскільки мав врахувати такий показник за 2016 рік.

При цьому позивач виходив з того, що Законом №796-ХІІ та Порядком №1210 не передбачено норму, яка б вказувала на необхідність змінювати показник середньої заробітної плати (доходу) на одну застраховану особу в цілому по Україні з якої сплачено страхові внески, щоразу при проведенні перерахунку пенсії.

Однак, суд не погоджується з цими доводами позивача з огляду на такі обставини.

Суд зазначає, що частиною третьою статті 59 Закону №796-ХІІ передбачено право пенсіонерів з числа військовослужбовців, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та набули інвалідність на цій підставі, на обчислення пенсії по інвалідності з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.

Формулу, за якою обчислюється пенсія по інвалідності у цьому випадку, визначено пунктом 9-1 Порядку №1210. Цією нормою передбачено застосування для обчислення пенсії трьох складових: середнього показника середньої заробітної плати (доходу) за 2014, 2015 та 2016 роки, середньомісячного коефіцієнта заробітної плати та розміру відшкодування фактичних збитків. При цьому, для обчислення середньомісячного коефіцієнта заробітної плати у розрахунок береться п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати станом на 1 січня відповідного року та розмір середньої заробітної плати (доходу) на одну застраховану особу в цілому по Україні за рік, що передує відповідному року, тобто, попередній рік.

Згідно спірного рішення №№90 від 25.08.2020 року при перерахунку пенсії позивача на виконання рішення суду з 12.08.2019 р. застосована середня заробітна плата (дохід) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року, тобто, за 2018 рік в розмірі 7810,88 грн. (відповідно до 9-1 Порядку №1210). Розмір пенсії з надбавками з 01.08.2020 склав 11561,90 грн..

Водночас, у відповідача відсутні підстави для застосування при перерахунку пенсії з 01.01.2020 середньої заробітної плати (доходу) на одну застраховану особу в цілому по Україні за 2016 рік, оскільки у разі перерахунку з 01.01.2020 відповідач відповідно до пункту 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210 повинен врахувати середню заробітну плату (доходу) у середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено внески за 2019 рік, тобто за попередній рік.

З огляду на вище викладене, суд відхиляє як необґрунтовані твердження позивача про необхідність перерахування його пенсії у 2020 році у зв`язку зі збільшенням розміру заробітної плати з 01.01.2020 р. з урахуванням розміру середньої заробітної плати (доходу) на одну застраховану особу в цілому по Україні за 2016 рік.

До того ж, з огляду на чинність постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210 «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», підстави для незастосування визначеного у ній механізму та формул обчислення пенсій відсутні.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи позивача висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Питання щодо судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України не вирішуються у зв`язку зі звільненням позивача від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 22.10.2020.

Суддя Ю. О. Супрун