Справа № 500/681/20
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2020-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 рокуЛьвівСправа № 500/681/20 пров. № А/857/9898/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року (головуючого судді Шульгача М.П. ухвалене у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Тернопіль о 10 год. 59 хв. повний текст рішення складено 10.07.2020) у справі №500/681/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ТзОВ «Гройтер Груп» 11.03.2020 звернулося в суд з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області в якому просить визнати протиправним та скасувати постанову відповідача № АЗ-13-02/1-40-1019-73-262-20 від 13.02.2020 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду Товариство з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» подало апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити позов повністю.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що розпорядженням Головного управління ДПС у Тернопільській області №72-р від 23.01.2020 анульованого ліцензію на право здійснення роздрібної торгівлі пальним суб`єкту господарювання ТОВ «Гройтер Груп»

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.01.2020 № 177 відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі звернення Управління Служби безпеки України в Тернопільській області зобов`язано Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області провести позапланову перевірку об`єкта «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Шляхтинці, суб`єкт містобудівної діяльності ТзОВ «Гройтер Груп».

02.01.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 10.02.2020 № Я-10.02/1, строком дії направлення з 10.02 до 21.02.2020 року .

Посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області був складений акт №ТЮ-10.02/1 від 10.02.2020 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій довіреною особою ТОВ «Гройтер Груп» ОСОБА_1 на об`єкт: «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с.Шляхтинці для проведення позапланової перевірки.

Також Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.02.2020 № С-10.02/1, який вимагає в термін до 21.02.2020 допустити посадових осіб Управління на об`єкт: «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Шляхтинці. для проведення (планового) позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю та надати необхідні документи стосовно вищезазначеного об`єкта.

Протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.02.2020 № ЛЮ-10.02/1, зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 30 хв. 13.02.2020 у приміщення Управління.

13.02.2020 посадовими особами відповідача винесено постанову № АЗ-13.02/1-40-1019-7.3-262-20 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТзОВ «Гройтер Груп» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 60 810 гривень.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач діяв правомірно та прийняв рішення на підставі правильного застосування законодавства України щодо містобудівної діяльності.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право серед іншого безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно із статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною 4 статті 2 Закону №877-V передбачено, що заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553 в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Підпунктами 1, 8 пункту 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктами 16 та 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Аналізуючи вищевказані норми права, колегія суддів зазначає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

При цьому, такому праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Також, колегія суддів вказує, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки, як обов`язкової передумови її проведення, проте, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої перевірки, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Судом встановлено, що підставою для призначення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Гройтен Груп» стало звернення Управління Служби безпеки України в Тернопільській області.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.01.2020 № 177 зобов`язано Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області провести позапланову перевірку об`єкта «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Шляхтинці, суб`єкт містобудівної діяльності ТзОВ «Гройтер Груп».

02.01.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 10.02.2020 № Я-10.02/1, строком дії направлення з 10.02 до 21.02.2020 року .

Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області складено акт №ТЮ-10.02/1 від 10.02.2020 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій довіреною особою ТОВ «Гройтер Груп» ОСОБА_1 на об`єкт: «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с.Шляхтинці для проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, відповідачем не надано доказів на підтвердження того, що позивача було повідомлено про проведення перевірки.

Апеляційний суд звертає увагу на не врахуванням відповідачем і судом першої інстанції розпорядження Головного управління ДПС у Тернопільській області №72-р від 23.01.2020. яким анульованого ліцензію на право здійснення роздрібної торгівлі пальним суб`єкту господарювання ТОВ «Гройтер Груп», тобто на час проведення перевірки посадовими особами відповідача.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена відповідальність суб`єктів містобудування за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Статтею 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 16-19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Пунктом 21 вище вказаного порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що відповідачем був складений акт №ТЮ-10.02/1 від 10.02.2020 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій довіреною особою ТОВ «Гройтер Груп» ОСОБА_1 на об`єкт: «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с.Шляхтинці для проведення позапланової перевірки.

Також складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.02.2020 № С-10.02/1, який вимагає в термін до 21.02.2020 допустити посадових осіб Управління на об`єкт: «АЗС під торговим брендом QPS», що розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Шляхтинці. для проведення (планового) позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю та надати необхідні документи стосовно вищезазначеного об`єкта та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.02.2020 № ЛЮ-10.02/1, в якому зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 30 хв. 13.02.2020 у приміщення Управління.

Вказані акт №ТЮ-10.02/1, припис С-10.02/1 і протокол № ЛЮ-10.02/1 від 10.02.2020 отримані ТОВ «Гройтен Груп» - 18.02.2020, а оскаржувана постанова прийнята 13.02.2020, інших доказів вручення вказаних документів позивачу та отримання завчасно не подано, що свідчить про те, що відповідач своїми діями, порушивши законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, позбавив позивача можливості захистити свої права.

Викладене свідчить про наявність порушень процедури оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення та порушень процедури розгляду цих матеріалів, також не досліджено правових підстав роботи заправки, оскільки в матеріалах справи наявне рішення про анулювання ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі пальним суб`єкту господарювання.

Зокрема, факт неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення протиправною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Будь-яких інших належних, допустимих, достовірних доказів на підтвердження повідомлення суб`єкта містобудування про призначення позапланового заходу контролю відповідачем не надано, в тому числі і направлення на його поштову чи електронну адресу повідомлення про призначення позапланового заходу контролю.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» є недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак, колегія суддів зазначає, що недопущення - це створення перешкод (доведена протиправна поведінка), що унеможливлює здійснення відповідачем архітектурно-будівельного контролю, вчинення позивачем активних дій (протиправної поведінки) щодо недопуску інспектора на об`єкт будівництва, які не підтверджені жодними належними доказами, а саме відео чи аудіо файлами.

Крім цього, відповідачем належним чином не повідомлено позивача про призначення розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чим порушено право позивача бути присутнім при такому розгляді та позбавлено його можливості давати пояснення, подавати докази, що є порушенням його процесуальних прав на захист.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, в адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів повноти правопорушення позивача у сфері містобудівної діяльності, а його відсутність у спірних правовідносинах доводить протиправність спірної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та відповідає меті адміністративного судочинства при вирішенні спорів цієї категорії.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Колегія суддів дійшла висновку, що постанова відповідача № АЗ-13-02/1-40-1019-73-262-20 від 13.02.2020 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про проведення позапланової перевірки щодо позивача та не відповідачем не додано доказів вчинення перешкод у здійсненні державного архітектурного - будівельного контролю, а тому вимоги позивача підлягають задоволенню, судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, що є підставою для скасування рішення та прийняття нового про задоволення позовних вимог.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 06 лютого 2020 року по справі №208/537/17(2-а/208/120/17), яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Суд також враховує позицію, вказану у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Згідно частин 1, 2 статті 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Згідно із частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. За правилами частини 6 статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. Враховуючи, що судом апеляційної інстанції задоволено позовні вимоги, то понесені позивачем судові витрати на сплату судового збору слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України в сумі 5255,00 гривень сплаченого судового збору.

Суд апеляційної інстанції також зазначає, що відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Згідно пункту 6 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проаналізувавши характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників справи, та враховуючи, що дану адміністративну справу було розглянуто судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» - задовольнити.

Рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року у справі №500/681/20 - скасувати та ухвалити нове, яким позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області від 13.02.2020 за № АЗ-13-02/1-40-1019-73-262-20 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гройтер Груп» (03035, м. Київ, вул. Кудряшова, 16, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26, ) 5255 (п`ять тисяч двісті п`ятдесят п`ять) грн. 00 коп. понесених витрат по сплаті судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді Р.Й. Коваль

В.В. Гуляк