Справа № 520/11303/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Рішення

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"20" жовтня 2020 р. № 520/11303/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Ліпчанська Я.В.

представника позивача - Вітер Г.Р.,

представника відповідача - Синюшко С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5)
про визнання протиправним та скасування наказів ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд

1. Визнати протиправним та скасувати п.6 Наказу Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 499 від 21.07.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Київського ВП ГУ НП в Харківський області" в частині застосування до оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

2. Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 225 о/с від 28.07.2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зі служби в поліції з 31.07.2020 року.

3. Поновити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області як лейтенанта поліції з 31.07.2020 року.

4. Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області як лейтенанта поліції з 31.07.2020 року.

5. Стягнути з Головного Управління Національної поліції України в Харківський області на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позову зазначено, що п.6 Наказу Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 499 від 21.07.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Київського ВП ГУ НП в Харківський області" в частині застосування до оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та Наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 225 о/с від 28.07.2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зі служби в поліції з 31.07.2020 року є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, щодо задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі зазначивши, що оскаржувані позивачем п.6 Наказу Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 499 від 21.07.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Київського ВП ГУ НП в Харківський області" в частині застосування до оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та Наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 225 о/с від 28.07.2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зі служби в поліції з 31.07.2020 року є законними та такими, що прийняті в межах чинного законодавства України, а тому не підлягають скасуванню.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 08.07.2020до ГУНП в Харківській області з Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м. Полтаві (далі - ТУ ДБР), спільно з працівниками Управління СБУ в Харківській області під процесуальним керівництвом прокуратури Харківської області в рамках кримінального провадження від 08.04.2019 №0000075, внесеного працівниками ТУ ДБР до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, на підставі ухвал Октябрського районного суду м. Полтави, проводяться обшуки у службових приміщеннях Київського ВП (вул. Алчевських, 49, м. Харків), а також за місцем мешкання заступника начальника ВП - начальника відділу кримінальної поліції Київського ВП підполковника поліції Балика Сергія Олександровича, заступника начальника ВКП цього ж підрозділу майора поліції Вітера Олега Романовича, старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП цього ж підрозділу майора поліції ОСОБА_2 , старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП цього ж підрозділу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП цього ж підрозділу капітана поліції ОСОБА_4 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП цього ж підрозділу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП цього ж підрозділу лейтенанта поліції ОСОБА_6 , та оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП цього ж підрозділу лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Цього ж дня працівниками ТУ ДБР, вручено повідомлення про підозру майору поліції ОСОБА_2 , капітану поліції ОСОБА_4 , старшим лейтенантам поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та лейтенантам поліції Грибу ОХ,, ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст.368 КК України.

Відповідно до повідомлень про підозру, вручених оперуповноваженим ВКП Київського ВП ГУНП в Харківській області майору поліції ОСОБА_2 , капітану поліції ОСОБА_4 , старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 , старшому лейтенанту поліції ОСОБА_7 , лейтенанту поліції ОСОБА_1 та лейтенанту поліції ОСОБА_6 , досудовим розслідуванням встановлено, що поліцейські ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, з корисливих мотивів, з використанням наданого їм службового становища, 13.09.2019 біля будинку АДРЕСА_2 , затримали ОСОБА_8 та пред`явили останньому вимогу про необхідність надати їм неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 30000 грн, яку їм повинна була передати співмешканка ОСОБА_8 - ОСОБА_9 , за не притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Надалі, 13.09.2019 о 19.49, біля будинку № 46 по вул. Ак. Барабашова в м. Харків вказані поліцейські, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, зустрілися з ОСОБА_9 , яка надала їм неправомірну вигоду у сумі 30000 грн.

Крім того, 23.10.2019 о 19.30 оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_3 та ОСОБА_1 біля гуртожитку НЮУ ім. Ярослава Мудрого, розташованого по вул. Гвардійців Широнінців, 43-А, в м. Харків, затримали ОСОБА_10 та пред`явили йому вимогу про необхідність надати їм неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 15000 грн. за не притягнення останнього до кримінальної відповідальності за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Надалі, 23.10.2019 о 23.15, біля будинку № 83 по вул. Пушкінській в м, Харків ОСОБА_10 , знявши готівку у банкоматі «УкрСиббашсу», на вимогу ОСОБА_3 надав йому неправомірну вигоду у сумі 15000 грн. за не притягнення ОСОБА_10 до кримінальної відповідальності.

В подальшому оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 вирішили залучити раніше знайомого ОСОБА_11 , який достовірно знав, що вказані особи є поліцейськими, до участі у вчиненні умисних злочинів, а саме отримання неправомірної вигоди від громадян за не притягнення останніх до відповідальності, на що ОСОБА_11 надав свою згоду.

27.03.2020 о 17.50 оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_2 ,. ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_11 напроти рестораїїу «BeerLodge», розташованого за адресою: вул. Чкалова, 32, в м. Харків, затримали ОСОБА_12 та пред`явили йому вимогу про необхідність надати їм неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 22000 грн, яку їм повинна була передати дружина ОСОБА_12 - ОСОБА_13 , за не притягнення чоловіка до кримінальної відповідальності за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Надалі, 27.03.2020 о 18.50, ОСОБА_11 за вказівкою ОСОБА_3 / біля будинку АДРЕСА_3 зустрівся з ОСОБА_13 , яка на його вимогу надала неправомірну вигоду у сумі 22000 грн.

В подальшому оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 вирішили залучити своїх колег -оперуповноважених ВКП Київського ВП ОСОБА_6 та ОСОБА_14 до участі у вчиненні злочинів, а саме отриманні неправомірної вигоди від громадян за не притягнення їх до відповідальності, на що поліцейські надали свою згоду.

Після цього 13.05.2020 о 16.10 оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_3 , ОСОБА_15 , ОСОБА_6 та ОСОБА_11 біля зупинки, громадського транспорту «Меморіал Слави» по Бєлгородському шосе в м. Харків затримали ОСОБА_16 та пред`явили йому вимогу про необхідність надати їм неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 1000 доларів США та 6000 грн., яку їм повинна була передати мачуха ОСОБА_16 - ОСОБА_17 , за не притягнення свого пасинка до кримінальної відповідальності за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Надалі, 13.05.2020 о 19.05, ОСОБА_11 за вказівкою оперуповноважених ВКП Київського ВП ОСОБА_3 , ОСОБА_14 та ОСОБА_6 , знаходячись в квартирі АДРЕСА_4 , зустрівся з ОСОБА_17 , яка на його вимогу надала неправомірну вигоду у сумі 1000 доларів США та 6000 грн.

В подальшому оперуповноважений ВКП Київського ВП ОСОБА_3 вирішив залучити раніше знайомого ОСОБА_18 , який достовірно знав, що останній є поліцейським, до участі у вчиненні умисних злочинів, а саме отримання неправомірної вигоди від громадян за не притягнення останніх до відповідальності, на що ОСОБА_18 надав свою згоду.

07.07.2020 о 21.40 оперуповноважені ВКП Київського ВП ОСОБА_3 та ОСОБА_2 разом з ОСОБА_11 , з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, біля ТРЦ «Караван», розташованого за адресою: вул. Героїв Праці, 7, в м. Харків, затримали ОСОБА_19 та пред`явили йому вимогу про необхідність надати їм неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 45000 грн., які повинна була передати жінка ОСОБА_19 ,за не притягнення чоловіка до кримінальної відповідальності за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Надалі, 07.07.2020 о 23.06, по вул. Дерев`янка, 16-А в м. Харків ОСОБА_11 та ОСОБА_20 , яких залучили ОСОБА_3 і ОСОБА_2 та за їх вказівкою зустрілися з ОСОБА_21 , яка на їх вимогу надала неправомірну вигоду у сумі 45000 грн.

За вказаним фактом наказом ГУНП в Харківській області від 08.07.2020 № 1344 призначено проведення службового розслідування, а також одночасно, відповідно до статті 70 Закону України «Про Національну поліцію», статті 17 Дисциплінарного статуту, майора поліції ОСОБА_2 , капітана поліції ОСОБА_4 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 , лейтенанта поліції ОСОБА_1 та лейтенанта поліції ОСОБА_6 було відсторонено від виконання службових обов`язків за їх посадами в Київському ВП ГУНП в Харківській області.

У ході службового розслідування капітану поліції ОСОБА_4 , старшому лейтенанту поліції ОСОБА_7 та лейтенанту поліції ОСОБА_1 у порядку пп. 1 п. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту НПУ, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, було запропоновано надати пояснення щодо інформації, викладеної у повідомленні їм про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. З ст. 368 КК України; контактів з особами ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_22 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ; можливих фактів отримання від керівництва Київського ВП (чи іншими поліцейськими керівного складу ГУНП в Харківській області) вказівок щодо вчинення протиправних дій, пов`язаних з вимаганням неправомірної грошової вигоди з громадян, затриманих за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 309 КК України. На пропозицію надати пояснення вказані поліцейські, посилаючись на ст. 63 Конституції України, від надання пояснень відмовились, про що було складено відповідні акти (від 10.07.2020 №4566/119/12-2020, № 4567/119/12-2020 та від 16.07.2020 № 4710/119/12-2020).

Одночасно у ході службового розслідування установлено, що у мережі Інтернет виявлено ряд публікацій критичного характеру щодо викриття працівниками ТУ ДБР спільно із співробітниками Управління СБУ в Харківській області факту вимагання та отримання поліцейськими Київського ВП неправомірної вигоди від громадян за не притягнення їх до кримінальної відповідальності.

Так, на сайті інформаційного агентства «УШАН» за посиланням https://www.шlian.ua/incidents/ ІНФОРМАЦІЯ_2 опубліковано статтю під назвою «Правоохоронці підозрюють кількох співробітників Київського райвідділу поліції міста у звільненні наркозалежних від кримінальної відповідальності за хабарі».

Також на сайті «TSN.ua» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 опубліковано статтю під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_4 »: чим вони займались. За "свободу" одного наркозалежного копи просили від 500 до 1000 доларів США».

Суд зазначає, що враховуючи відповідачем було зроблено висновок, що викладене свідчить, що поліцейські Київського ВП своїми діями викликали суспільний резонанс та вчинили дії, які підривають авторитет Національної поліції України.

Також службовою перевіркою встановлено, що вивченням особових справ ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_14 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 установлено, що 07.11.2015 вони склали Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою зобов`язуються з гідністю нести високе звання поліцейського, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, дотримуватися Конституції та законів України.

Також установлено, що у 2020 році ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_15 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 особисто ознайомилися з пам`яткою щодо обмежень, пов`язаних зі службою в поліції, та вимогами антикорупційного законодавства, а саме з вимогами Законів України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення, про що поставили свої підписи.

Крім цього, ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .. ОСОБА_15 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 під підпис неодноразово попереджувалися про недопущення корупційних проявів серед особового складу в підрозділі. Відповідні відомості з цього приводу залучені до літерної справи з питань запобігання корупції в Київському ВП.

27.04.2020 майором поліції ОСОБА_2 , капітаном поліції ОСОБА_4 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_23 , лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_6 власноручно були складені рапорти про ознайомлення та вивчення ЗУ «Про запобігання корупції», про відповідальність за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення і усунення їх наслідків, а також ознайомлені з іншими законами України та нормативно-правовими актами щодо недопущення злочинів у сфері службової діяльності та передбачену за це відповідальність.

Також висновком службового розслідування встановлено, що вивченням службової документації Київського ВП ГУЖІ в Харківській області встановлено, що у другому кварталі 2020 року питання щодо недопущення вимог антикорупційного законодавства поліцейськими Київського ВП під час проведення оперативних нарад за участі особового складу ВП розглядалось 07.04.2020 (протокол № 25), 28.04.2020 (протокол № 30), 12.05.2020 (протокол № 36), 19.05.2020 (протокол № 38), 02.06.2020 (протокол № 41) та 16.06.2020 (протокол № 46).

Відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» особам, зазначеним в підпункті «з» (поліцейські) пункту 1 частини 1 статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди (грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, будь-які інші вигоди нематеріального чи негрошового характеру, які обіцяють, пропонують, надають або одержують без законних на те підстав) для себе чи інших осіб.

Згідно вимог частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів:

1) відмовитися від пропозиції;

2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію;

3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників;

4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Відповідно до даних інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» протягом 2020 року ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_15 ОСОБА_1 , та ОСОБА_6 , до органів поліції із заявами та повідомленнями про пропозиції або надання їм неправомірної вигоди не зверталися.

Враховуючи вище викладене відповідачем було зроблено висновок, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 під час отримання 13.09.2020 від громадянки ОСОБА_9 , 23.10.2020 від громадянина ОСОБА_10 , 27.03.2020 від громадянки ОСОБА_13 , 07.07.2020 від громадянки ОСОБА_24 неправомірної вигоди за вирішення питань про не притягнення їх родичів до кримінальної відповідальності та ОСОБА_23 , ОСОБА_6 під час отримання 13.05.2020 від громадянки ОСОБА_17 неправомірної вигоди у сумі 1000 доларів США та 6000 грн. за вирішення питання про не притягнення її пасинка ОСОБА_16 до кримінальної відповідальності вимоги статті 22, частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції» та статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» були проігноровані, а отже останніми вчинили дисциплінарні проступки, які є не сумісними з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Судом встановлено, що за наслідками службового розслідування 20.07.2020 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог статті 22, частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції», пункту З частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», у частині використання своїх службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди, нереагування на виявлене правопорушення, підпункту 6 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у частині неутримання від протиправних дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, абзацу 5 пункту 1 розділу II, пункту 3 розділу ГУ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині недотримання норм професійної етики, антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 183аконуУкраїни«Про Національну поліцію», у частині недотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, непрофесійного виконання своїх службових обов`язків, оперуповноважений ВКП Київського ВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

21.07.2020 в ГУНП в Харківській області за № 499 був виданий наказ «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Київського ВП ГУНП в Харківській області», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось порушенні вимог статті 22, частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 3 частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 6 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 5 пункту 1 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», до оперуповноваженого ВКП Київського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 28.07.2020 №225 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Київського ВП ГУНП в Харківській області звільнено за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні відносини регулюються Законом України від 2 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22.02.2006 р. №3460-IV (далі - Дисциплінарний статут), Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України 12.03.2013 р. №230 (далі - Інструкція №230) тощо.

Згідно з частиною першою ст.3 Закону №580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст.. 1 та 5 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до пункт 1.1 Розділу ІІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 22 лютого 2012 року №155 «Про затвердження Правил поведінки та професійної етики осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України», кожен громадянин України, який вступає на службу до органів внутрішніх справ, добровільно покладає на себе обов`язок служіння Українському народові й захисту свободи, демократії, законності та правопорядку.

Пунктом 2.2 Розділу ІІІ вищевказаного Наказу передбачено, що професійний обов`язок працівника полягає в безумовному виконанні закріплених Присягою, законами та професійно-етичними нормами завдань щодо забезпечення надійного захисту правопорядку, законності, громадської безпеки.

Відповідно до п. 3.2 - 3.3 Розділу ІІІ, службова діяльність працівника органів внутрішніх справ здійснюється відповідно до такого морального принципу як лояльність, що передбачає вірність державі, повагу і коректне ставлення до державних та громадських інститутів, державних службовців.

Працівник не повинен за будь-яких умов зраджувати моральним принципам служби, що відповідають вимогам держави і очікуванням суспільства, їх неухильне дотримання справа честі і обов`язку кожного працівника органів внутрішніх справ.

Пунктом 4.1 Розділу ІІІ встановлено, що працівник органів внутрішніх справ, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе певні моральні зобов`язання, а саме: визнавати пріоритет державних і службових інтересів над особистими у своїй діяльності, виявляти твердість і непримиренність у боротьбі зі злочинцями, застосовуючи для досягнення поставленої мети виключно законні і високоморальні принципи.

Згідно ч. 3 пункту 7.8 працівник, який порушує принципи і норми професійної етики, втрачає добре ім`я і честь, дискредитує органи внутрішніх справ.

У разі вчинення протиправних діянь згідно з ч.1 ст.19 Закону №580-VIII поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно із частиною 2 ст. 19 вищевказаного Закону, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом, акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Згідно з п. 9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про національну поліцію» від 23.12.2015 року №901-VII до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою рядового або начальницького складу службової дисципліни, визначення якої наведене у статті 1 цього Статуту (стаття 2 Дисциплінарного статуту).

Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу органів внутрішніх справ ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Порядок накладення дисциплінарного стягнення передбачений ст.14 Дисциплінарного статуту, яка визначає, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, вчиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Із оскаржуваного наказу про звільнення позивача № 499 вбачається, що на позивача було накладено дисциплінарне стягнення саме за результатами службового розслідування у вигляді звільнення за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог статті 22, частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 3 частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 6 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 5 пункту 1 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Посилання позивача на незаконність його звільнення у зв`язку із недоведеністю вини у скоєнні кримінального правопорушення, у зв`язку із відсутністю на час звільнення вироку суду, який би набрав законної сили, є необґрунтованими, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено підстави звільнення поліцейських зі служби в поліції.

Зокрема, п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено як підставу звільнення, реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено також підставою для звільнення і випадок набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

З аналізу вищенаведених правових норм слідує, що законодавець визначає як дві різні самостійні підстави звільнення: за результатами службового розслідування та за наслідками набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а тому дії відповідача є такими, що відповідають нормам чинного законодавства.

Крім того, суд звертає увагу на той факт, що відповідачем правомірно проведено службове розслідування, відповідно до вимог пункту 2.4 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, визначено, що службове розслідування не проводиться в разі отримання інформації про повідомлення особі про підозру в учиненні кримінального правопорушення, якщо його було проведено на підставі підпункту 2.2.2 цього пункту, а до особи (осіб), винної (их) у його скоєнні, ужито заходів дисциплінарного впливу.

Оскільки, на момент повідомлення позивачу про підозру до нього не було вжито заходів дисциплінарного впливу, проведення службового розслідування на підставі підпункту 2.2.2 Інструкції в даному випадку є правомірним.

Аналогічна правова позиція викладена постанові Верховного Суду від 12 квітня 2018 року справа №815/3636/15 (адміністративне провадження №К/9901/7668/18).

Щодо посилання позивача на ту обставину, що в порушенні ст. 18 « Дисциплінарного статуту національної поліції України, порушенні ст.14, ст.16 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України відповідачем не було зроблене виклику позивача для надання пояснень, то вказане посилання суд вважає необґрунтованим, оскільки відповідно до п. 3 ст. 91 Закону України «Про Національну поліцію» для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Наказом ГУ НП в Харківський області № 818 від 15.08.2016 року затверджено правила внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників підрозділів ГУ НП в Харківський області

Таки відповідно Наказу ГУ НП в Харківський області № 818 від 15.08.2016 року

1. Початок робочого дня-о 09 год 00 хв.

2. Обідня перерва-з 13 год.00 хв. до 13 год 45 хв.

3. Закінчення робочого дня

- у понеділок, вівторок, середу, четверг о 18 год 00 хв.

- у п`ятницю-о 16 год.45 хв.

- напередодні святкових днів - у понеділок, вівторок, середу, четверг - о 17 год 00 хв. . у п`ятницю - о 15 год.45 хв.

4. Вихідні дні - суд ота і неділя.

Службовим розслідуванням встановлено та вказаний факт не заперечувався позивачем по справі, що позивач з`явився на виклик до ГУНП У Харківській області для надання пояснень та в присутності посадових осіб ГУНП у Харківській області відмовився від надання пояснень про що було складено відповідний акт, в якому позивач підписався.

Щодо посилання позивача на те, що його було звільнено під час перебування на лікарняному, що підтверджується листками тимчасової непрацездатності, відповідно до яких позивач з 17.07.2020 року до 23.07.2020 року перебував на лікарняному, варто зазначити наступне.

Згідно зі змісту позовної заяви, про перебування на лікарняному позивач не повідомляв кадрову службу ГУНП в Харківській області та свого керівника, тому відповідач про такі обставини об`єктивно обізнаний не був.

Крім цього наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 225 о/с від 28.07.2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зі служби в поліції з 31.07.2020 року було виненсе під час того як позивач перебував на службі.

Відповідно до розділу IV Типових правил внутрішнього службового розпорядку, затвердженого Наказом Національного агентства України з питань державної служби 03.03.2016 №50 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №457/28587, державний службовець повідомляє про свою відсутність на роботі свого безпосереднього керівника у письмовій формі, засобами електронного чи телефонного зв`язку або іншим доступним способом, які поширюються на позивача у спірних правовідносинах, оскільки за загальним правилом, під час вирішення справ цієї категорії пріоритетними є норми спеціальних законів, однак загальне трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних правовідносин, або коли про це йдеться у спеціальному визначеному законі.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2015 року №21-8а15.

Таким чином, судом не встановлено протиправності дій відповідача щодо звільнення позивача в період його тимчасової непрацездатності, оскільки під час розгляду справи судом встановлено, що на момент прийняття оскаржуваного позивачем наказу, відповідач не був обізнаним та не міг бути обізнаним про тимчасову непрацездатність позивача, та наказ № 225 о/с від 28.07.2020 року було винесено під час знаходження позивача на службі, а отже як наслідок, вказані обставини не обмежували право застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Щодо посилання позивача ну ту обставину, що його під підпис не було ознайомлено з наказом ГУНП в Харківській області від 08.07.2020 № 1344 про призначення проведення службового розслідування, то вказане посилання суд вважає безпідставним, оскільки ані Дисциплінарним статутом Національної поліції України ані Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України від 07.11.2018 №893, не встановлено обов`язку відповідача ознайомлювати позивача під особистий підпис з наказом про призначення службового розслідування.

Щодо посилання позивача на ту обставину, що у письмових поясненнях від 10.07.2020 наданих позивачем під час службового розслідування відібраних майором поліції Іванча О.О. відсутня підпис останнього на бланку пояснення то суд зазначає, що згідно дослідженого під час судового засідання пояснення (т.1 а.с. 88) дійсно вбачається що останній не містить у собі підпис особи яка відібрала пояснення, що є порушення п.14 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України який визначає, що письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання, але зазнаваний факт суд вважає не є тією обставиною яка вплинула на результати службового розслідування, оскільки фактично позивач не надав пояснення, відмовився від їх надання, про що складено відповідний акт.

Щодо решти аргументів позивача, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Вище зазначені висновки також підтверджуються позицією Верховного суду викладеною у постанові від 26 травня 2020 року по справі №580/1117/19 адміністративне провадження №К/9901/27949/19

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що посилання позивача не знайшли свого підтвердження під час судового засідання, отже п.6 Наказу Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 499 від 21.07.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Київського ВП ГУ НП в Харківський області" в частині застосування до оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та Наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківський області № 225 о/с від 28.07.2020 року в частині звільнення оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Київського ВП ГУ НП в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зі служби в поліції з 31.07.2020 року винесено відповідачем з дотриманням вимог чинного законодавства України.

Керуючись ст.ст.246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5) про визнання протиправним та скасування наказів - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 22 жовтня 2020 року.

Суддя Спірідонов М.О.