Справа № 359/5421/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 359/5421/19 Суддя (судді) першої інстанції: Лиска І.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Костюк Л.О. та Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 липня 2020 року, яке ухвалене в порядку письмового провадження, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про визнання протиправними та скасування припису і постанови,

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила:

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту ДАБІ у Київській області про адміністративне правопорушення №А-0506/2 від 05 червня 2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду Трохименко А.О., якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 гривень;

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту ДАБІ у Київській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2205/2 від 22 травня 2019 року, винесений головним інспектором будівельного нагляду Трохименко А.О.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17 липня 2020 року вказаний адміністративний позов було задоволено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права. Скаржник вказує на те, що дії щодо призначення та проведення перевірки є правомірними, оскільки відповідач не проводив повторно перевірку з тих самих підстав та щодо того ж об`єкту будівництва. Також скаржник вважає, що оскільки на момент проведення перевірки діяв наказ Мінрегіонбуду № 100 від 23 квітня 2018 року, яким було затверджено ДБН Б.2.2-12:2018 «Плановання і забудова території», то посадовими особами відповідача обґрунтовано зазначено в акті перевірки про порушення позивачем п.15.2.2 табл. 15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Позивач подала відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначила, що посилання скаржника на ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова території», є безпідставними, оскільки на момент здійснення в 2017 році будівництва гаражу, зазначені будівельні норми не діяли. Також позивач зазначає, що відсутні підстави для проведення повторної перевірки, з огляду на те, що перевірка 13 листопада 2018 року фактично була проведена.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання, призначене на 15 жовтня 2010 року не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили. За таких обставин колегія суддів, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 липня 2020 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2019 року №976, звернення ОСОБА_2 від 07 березня 2019 року та направлення для проведення позапланової перевірки від 06 травня 2019 року №270.19/03 у період з 08 травня 2019 року по 21 травня 2019 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об`єкта будівництва "Будівництво за адресою: АДРЕСА_1 ".

Під час проведення перевірки встановлено, що на земельній ділянці, яка перебуває у власності ОСОБА_1 відповідно до Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 14 квітня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №886 та Витягу з Державного реєстру речових прав від 14 квітня 2015 року №36256710 (кадастровий номер :01:015:0133) по АДРЕСА_1 у власності гр. ОСОБА_1 перебуває житловий будинок загальною площею 153,1 кв.м. з господарськими будівлями та спорудами (навіс, вигрібна яма, огорожа, хвіртка, ворота). Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №162 від 23 квітня 2015 року, виданий Відділом містобудування та архітектури Бориспільської райдержадміністрації. Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстровано Департаментом від 27 квітня 2015 року №КС62. Декларація про готовність до експлуатації об`єкта, будівельні роботи на якому виконувались на підставі повідомлення про початок будівельних робіт, зареєстровано Департаментом від 24 червня 2015 року №КС 14. На момент проведення перевірки виконано будівельні роботи з будівництва гаража розмірами в плані 4,5x9,9м.

Будівельні роботи з будівництва гаража розмірами в плані 4,5x9,9м. виконано без отримання документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

Будівельні роботи з будівництва гаража розмірам в плані 4,5x9,9м виконано з відхиленнями від будівельного паспорту забудови земельної ділянки №162 від 23 квітня 2015 року, виданого Відділом містобудування та архітектури Бориспільської райдержадміністрації, оскільки влаштування гаража не передбачено зазначеним будівельним паспортом.

Гараж розмірами в плані 4,5x9,9м влаштовано на відстані 3,8м від будівлі на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2 .

За результатами зазначеної перевірки складено акт №Т-2105/2 від 21 травня 2019 року та протокол №1-Л-А- 2205/1 від 22 травня 2019 року.

Позивачу внесено припис №С-2205/2 від 22 травня 2019 року про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано усунути виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності в термін до 22 липня 2019 року, шляхом отримання документу, що дає право на виконання будівельних робіт, шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану або іншим шляхом відповідно до чинного законодавства.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення 05 червня 2019 року, Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименком А.О. було винесено відносно позивача постанову № А-0506/2 від 05 червня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 4 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 4250 грн.

Не погоджуючись із зазначеними приписом та постановою, ОСОБА_1 звернулася до суду із адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що дії відповідача пов`язані з призначенням та проведенням позапланової перевірки позивача є протиправними, оскільки відповідно до норм чинного законодавства ДАБІ не має право проводити перевірки з тих самих підставі та того ж об`єкту будівництва повторно.

Також суд першої інстанції вказував, що оскільки ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" набули чинності у вересні 2018 року, поширення передбачених ними вимог будівельних норм на правовідносини зі створення об`єкту містобудування, що мали місце у 2017 році є необґрунтованими.

Окрім того суд першої інстанції вказав, що під час здійснення позивачем будівництва гаражу в 2017 році на сусідній земельній ділянці ніякого будівництва не проводилось, а тому позивачем не здійснено порушень будівельних норм правил.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 1 та п. 2 ч. 4 ст. 41 Закону, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок № 553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

При цьому, відповідно до приписів п. 16-17,21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом першої інстанції встановлено, що підставою для проведення перевірки, за результатами якої було винесено оскаржувані припис №2205/2 від 22 травня 2019 року та постанова №А-0506/2 від 05 червня 2019 року є звернення ОСОБА_2 №10/10-3-0703/26 від 07 березня 2019 року та направлення для проведення позапланової перевірки від 06 травня 2019 року №270.19/03.

Крім того, направлення від 09 жовтня 2018 року №791.18/03 було видано також на підставі заяви звернення гр. ОСОБА_2 № 10/10-3-2609/24 від 26 вересня 2018 року Строк дії даного направлення з 12 листопада 2018 року до 19 листопада 2018 року.

Однак позапланову перевірку за даним направленням проведено не було, що підтверджується службовою запискою Головного інспектора будівельного нагляду Трохименка А.О.

В подальшому на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2019 року №976, звернення ОСОБА_2 від 07 березня 2019 року та направлення для проведення позапланової перевірки від 06 травня 2019 року №270.19/03 у період з 08 травня 2019 року по 21 травня 2019 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 .

При здійснення в травні 2019 року перевірки інспекторами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області домоволодіння, позивачем не виконувалися жодні будівельні роботи, а будівництво гаражу завершено в 2017 році, що підтверджується будівельним паспортом № 302-Б від 26 травня 2018 року, виданим Управлінням капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації, щодо здійснення будівництва на земельній ділянці, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Скаржник стверджує, що під час здійснення в 2017 року будівництва гаражу на земельній ділянці, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 позивачем було порушено п. 15.2.2. табл. 15.2. ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Разом з тим як вірно встановлено судом першої інстанції під час здійснення позивачем в 2017 року будівництва гаражу на земельній ділянці, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 діяли ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень.

ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" введенні в дію із 01 вересня 2018 року наказом Міністерства Регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №100 від 23 квітня 2018 року, тобто вже після завершення будівництва.

Враховуючи, що будівництво гаражу позивачем здійснено до введення в дію ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", посилання відповідача на недотримання позивачем вимог зазначених будівельних норм не можуть бути визнані обґрунтованими.

Окрім того, як вірно встановив суд першої інстанції ОСОБА_2 було отримано будівельний паспорт № 302-Б . Відповідно до схеми забудови земельної ділянки, зазначений будівельний паспорт містить інформацію щодо будівництва наступних об`єктів: житловий будинок, літня кухня, баня, трубчастий колодязь, септик за адресою: АДРЕСА_2 . Даний паспорт отриманий 26 червня 2018 року. Крім того, земельна ділянка, яка перебуває у власності гр. ОСОБА_2 придбана останнім відповідно до Договору купівлі-продажу земельної ділянки 24 березня 2017 року.

Придбання земельної ділянки (без споруд) з кадастровим номером :01:015:0144, розташована за адресою: АДРЕСА_2 відбулось в 2017 році, що підтверджується Інформаційною довідкою з державного земель кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку.

Тобто, під час здійснення позивачем будівництва гаражу в 2017 році на сусідній земельній ділянці ніякого будівництва не проводилось, а тому позивачем не могло бути порушено будівельні норми, пов`язані з дотриманням протипожежної відстані між гаражем і спорудою на суміжній ділянці.

Колегія суддів також враховує, що у вересні 2018 року Департаментом ДАБІ у Київській області було здійснено перевірку будівництва сусідом позивача за адресою: АДРЕСА_2 , за результатами складено акт перевірки № Т-0309/1 від 11 вересня 2018 року, відповідно до якого було виявлено порушення будівельних норм, а саме: будівельні роботи виконуються із відхиленням від будівельного паспорту №302-Б від 26.05.2018 року баню влаштовано на відстані 3,8 метра від господарської будівлі, на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_1 , тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування на відстані 8,5 метра чим порушено п. 15.2.2. табл. 15.2. ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Департаментом ДАБІ у Київській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №А1909/4 від 19 вересня 2018 року, якою сусіда ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1, ч.8 ст. 96 КУпАП, а саме у порушенні вимог законодавства будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд, а також експлуатації об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинених щодо об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта.

Отже саме власник сусідньої земельної ділянки ОСОБА_2 здійснив порушення ДБН 12:2018 "Планування і забудова територій", здійснивши будівництво бані на відстані 3,8 метра від гаражу позивача, що підтверджується проведеною перевіркою забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визнання протиправними та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства від 22 травня 2019 року та постанови про накладення штрафу від 05 червня 2019 року.

Таким чином, доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та не можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 липня 2020 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 268, 272, 287, 308, 310, 316, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 липня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді Л.О. Костюк

Є.В. Чаку