Справа № 640/335/20
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/335/20 Суддя (судді) першої інстанції: Катющенко В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Ключковича В.Ю.,

при секретарі судового засідання Гужві К.М.,

за участю учасників судового процесу:

від позивача (апелянта): Маштабей С.В.,

від відповідача: не з`явились,

від третьої особи: Дубаневич О.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції, третя особа: Голова Національного агентства з питань запобігання корупції Новіков Олександр Федорович про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції, у якому просив суд:

- визнати протиправним та нечинним рішення Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства, оформлене протоколом № 3 від 06 грудня 2019 року.

Позовні вимоги мотивовані зокрема тим, що оскаржуване рішення було прийнято відповідачем в умовах реального конфлікту інтересів, що зумовлений приватним інтересом трьох членів Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства. Крім того повивач зазначає, що будучи поза конкуренцією серед інших учасників конкурсу він безпідставно не потрапив до числа осіб відібраних на співбесіду, що на його думку свідчить про фальсифікацію документів за розглядом яких було прийнято оскаржуване рішення.

За наведених обставин, позивач вважає оскаржуване рішення незаконним та необґрунтованим, та таким що підлягає скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на обставини аналогічні викладеним у позові та стверджуючи про невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, а також порушення останнім норм матеріального та процесуального права, просить скасувати зазначене судове рішення та прийняти нове, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Так, вимоги апеляційної скарги позивач обґрунтовує, зокрема тим, що судом першої інстанції не було надано правової оцінки всім доводам його позовної заяви, а також не взято до уваги що відповідач не виконав покладеного на нього вимогами КАС України обов`язку щодо доведеності правомірності прийнятого рішення.

За наведених обставин, позивач вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відзиву або пояснень щодо доводів та вимог апеляційної скарги від інших учасників справи до суду не надходило.

У судовому засіданні позивач підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд апеляційну скаргу задовольнити.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у судовому засіданні зазначив, що доводи апеляційної скарги вважає необґрунтованими та безпідставними. Натомість, стверджував, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи та надано належну оцінку дослідженим доказам у відповідності до норм матеріального та процесуального права.

Просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року без змін.

Відповідач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив та причини неявки суду не повідомив.

З огляду на зазначене та керуючись положеннями ч. 2 ст. 313 КАС України, колегія суддів ухвалила здійснити апеляційний розгляд справи за даною явкою.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 приймав участь у конкурсі на посаду голови Національного агентства з питань запобігання корупції.

Протоколом засідання Конкурсної комісії з відбору на посаду голови Національного агентства з питань запобігання корупції від 06 грудня 2019 року № 3 визначено перелік осіб, відібраних для проходження співбесіди у рамках конкурсу з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції, до якого увійшли: 1. ОСОБА_2 ; 2. ОСОБА_3 ; 3. ОСОБА_4 ; 4. ОСОБА_5 ; 5. ОСОБА_6 ; 6. ОСОБА_7 ; 7. ОСОБА_8 ; 8. ОСОБА_9 .

Вважаючи вказане рішення незаконним та необґрунтованим, а свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся за їх захистом до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що доводи позовної заяви ґрунтується на власних припущеннях позивача та не підтверджені жодним належним доказом. Натомість, під час розгляду даної справи судом встановлено, що спірне рішення прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, Законом № 1700-VII та Регламентом, відповідає установленим критеріям правомірності та скасуванню не підлягає.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Спірні правовідносини врегульовані, зокрема, Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII.

Так, приписами ст. 5 вказаного Закону визначено, що керівництво діяльністю Національного агентства здійснює його Голова, який призначається на посаду та звільняється з посади Кабінетом Міністрів України в порядку, визначеному цим Законом.

Порядок проведення конкурсного відбору та призначення Голови Національного агентства визначено у ст. 6 цього Закону.

Згідно з положеннями ч. 1 наведеної норми, Голова Національного агентства призначається відповідно до результатів відкритого конкурсного відбору.

Організацію та проведення конкурсного відбору здійснює Конкурсна комісія з відбору на посаду Голови Національного агентства (далі - Конкурсна комісія).

До складу Конкурсної комісії входять:

1) три особи, визначені Кабінетом Міністрів України;

2) три особи, визначені Кабінетом Міністрів України на підставі пропозицій донорів, які протягом останніх двох років до дня завершення строку повноважень Голови Національного агентства або до дня дострокового припинення його повноважень надавали Україні міжнародну технічну допомогу у сфері запобігання і протидії корупції.

Рішення про визначення членів Конкурсної комісії приймається на відкритому засіданні Кабінету Міністрів України. Таке рішення повинно містити перелік визначених членів Конкурсної комісії, а також перелік кандидатів на заміну членів Конкурсної комісії у разі дострокового припинення їх повноважень (ч. 2 ст. 6 Закону № 1700-VII).

Конкурсна комісія формується не пізніше ніж за два місяці до завершення строку повноважень Голови Національного агентства або протягом 14 днів з дня дострокового припинення його повноважень (звільнення) у порядку, встановленому цим Законом.

Конкурсна комісія:

1) визначає та оприлюднює регламент своєї роботи;

2) визначає та оприлюднює критерії та методику оцінки кандидатів на посаду Голови Національного агентства;

3) визначає умови та строки проведення конкурсу, розміщує відповідне оголошення в загальнодержавних друкованих засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України;

4) розглядає документи, подані особами для участі в конкурсі;

5) проводить оцінювання професійних знань та якостей кандидата, дослідження матеріалів про кандидата;

6) проводить на своєму засіданні співбесіду з відібраними кандидатами;

7) визначає шляхом відкритого голосування з числа кандидатів, які пройшли співбесіду, кандидата, який згідно з обґрунтованим рішенням Конкурсної комісії має найкращі професійний досвід, знання і якості для виконання службових обов`язків Голови Національного агентства, а також відповідає критеріям компетентності та доброчесності; вносить подання Кабінету Міністрів України про призначення кандидата на посаду Голови Національного агентства;

8) оприлюднює на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України інформацію про осіб, які подали заяви на участь у конкурсі, а також інформацію про кандидатів, відібраних для проходження співбесіди, та про кандидата, відібраного Конкурсною комісією для призначення на посаду Голови Національного агентства;

9) проводить повторний конкурс у разі відхилення всіх кандидатів у зв`язку з їх невідповідністю вимогам, встановленим щодо посади Голови Національного агентства (ч. 2 ст. 6 Закону № 1700-VII).

Як було встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28.10.2019 N 1017-р затверджено склад Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції згідно з додатком.

Згідно з додатком до вказаного розпорядження до складу Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції увійшли:

1. Члени Конкурсної комісії, визначені Кабінетом Міністрів України: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

2. Члени Конкурсної комісії, визначені Кабінетом Міністрів України на підставі пропозицій донорів, які протягом останніх двох років надавали Україні міжнародну технічну допомогу у сфері запобігання і протидії корупції: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ;

3. Кандидати на заміну членів Конкурсної комісії у разі дострокового припинення їх повноважень: ОСОБА_16 , ОСОБА_18.

Розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.10.2019 N 1017-р, яким затверджено склад Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції, було опубліковано 01.11.2019 в офіційному виданні "Урядовий кур`єр" № 209.

Відповідно до протоколу засідання Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції від 08.11.2019 № 1 оголошено відкритий конкурсний відбір на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Конкурс).

Указаним протоколом також було затверджено Критерії і методику оцінки кандидатів на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції та Регламент Конкурсної комісії з відбору на посаду Голови Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Регламент).

Відповідно до приписів ч. 9 ст. 6 особа, яка претендує на участь у конкурсі, подає у визначений в оголошенні строк такі документи:

1) заяву про участь у конкурсі з наданням згоди на проведення спеціальної перевірки відповідно до цього Закону та на обробку персональних даних відповідно до Закону України "Про захист персональних даних";

2) автобіографію, що містить: прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), число, місяць, рік і місце народження, громадянство, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (у тому числі на виборних посадах), членство у політичних партіях, у тому числі в минулому, наявність трудових або будь-яких інших договірних відносин з політичною партією протягом двох років, що передують дню подання заяви (незалежно від тривалості таких відносин), контактний номер телефону та адресу електронної пошти, відомості про наявність чи відсутність судимості, накладення на особу адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією;

3) мотиваційний лист, у якому особа викладає свої мотиви обрання на посаду Голови Національного агентства та своє бачення можливої майбутньої діяльності на цій посаді;

4) копію декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за рік, що передує року, в якому було оприлюднено оголошення про конкурс, та посилання на відповідну сторінку Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування;

5) інші документи, подання яких передбачене цим Законом для проведення спеціальної перевірки.

Отже, як правильно було встановлено судом першої інстанції, станом на момент подачі відповідних документів для участі у конкурсі позивачу було відомо про склад Комісії.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 24 Регламенту кандидати мають право:

1) подавати Комісії пояснення та іншу інформацію, що є доречною для оцінки;

2) подавати запит щодо отримання доступу до інформації, зібраної про них;

3) отримати копію рішень Комісії, які їх стосуються;

4) подавати вимогу щодо відводу члена Комісії на підставі обґрунтованого твердження про конфлікт інтересів такого члена; така вимога відводу повинна бути розглянута на засіданні Комісії.

Водночас, як встановлено судом першої інстанції та визнається апелянтом, до моменту прийняття Комісією оскаржуваного рішення ОСОБА_1 відповідними правами не скористався та не звертався до Комісії ані з відповідними запитами (щодо отримання доступу до інформації, зібраної про нього), ані з вимогами щодо відводів членів Комісії на підставі обґрунтованого твердження про конфлікт інтересів таких членів.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до приписів ст. 6 Закону № 1700-VII та ст. 14 Регламенту рішення Конкурсної комісії вважається прийнятим, якщо за нього на засіданні проголосували чотири члени Конкурсної комісії, серед яких три члени з числа осіб, визначених на підставі пропозицій донорів, які протягом останніх двох років до дня завершення строку повноважень Голови Національного агентства або до дня дострокового припинення його повноважень надавали Україні міжнародну технічну допомогу у сфері запобігання і протидії корупції

При цьому, відповідно до вимог ст. 15 Регламенту при виникненні конфлікту інтересів член Комісії утримується від голосування відповідно до Регламенту.

Обговорення та рішення Комісії, прийняті під час засідань, відображаються у підсумковому протоколі засідання. У підсумковому протоколі зазначаються день і час проведення засідання, імена членів Комісії, які брали участь у засіданні, питання, які розглядалися, прийняті рішення, голосування кожного члена Комісії за кожним пунктом порядку денного, а також заяви, які було включено до протоколу на вимогу члена Комісії (ст. 16 Регламенту).

Як вбачається з наявного в матеріалах справи протоколу засідання Конкурсної комісії № 3 від 06 грудня 2019 року, на якому було прийнято оскаржуване рішення, Комісія не встановлювала мінімальну межу результатів тестування загальних навичок для оцінки успішності кандидатів. Результати тестування були лише одним з кількох критеріїв, які розглядав кожен член Комісії для свого індивідуального рішення пропонування кандидатів для допуску до етапу співбесіди. Вся оцінка базувалася на критеріях оцінювання, прийнятих Комісією 8 листопада 2019 року. На останньому етапі оцінювання кожен член Комісії міг запропонувати окремо до 8 кандидатів, які будуть включені до списку для проведення співбесід. Про пропозицію кожного члена було повідомлено всім іншим членам лише після того, як всі члени представили свої пропозиції. За підсумками, 8 кандидатів отримали необхідну підтримку з боку членів Комісії. Комісія переглянула та підтвердила цей результат в остаточному обговоренні.

ОСОБА_13 запропонував обрати 8 кандидатів для проведення співбесіди. Рішення було прийнято більшістю голосів зі складу Комісії, серед яких три члени з числа осіб, визначених на підставі пропозицій донорів, які протягом останніх двох років до дня завершення строку повноважень Голови Національного агентства або до дня дострокового припинення його повноважень надавали Україні міжнародну технічну допомогу у сфері запобігання і протидії корупції.

Отже, зі змісту вказаного протоколу, судовою колегією встановлено, що питання про не допуск безпосередньо позивача до співбесіди на вказаному засіданні не вирішувалось.

Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем не доведено наявності умов реального конфлікту інтересів у трьох членів Комісії.

Так, колегія суддів зазначає, що Закон України "Про запобігання корупції" виокремлює два види конфлікту інтересів: потенційний конфлікт інтересів та реальний конфлікт інтересів.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи. Такий інтерес може зумовлюватись особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, а також іншими обставинами. Невід`ємною складовою конфлікту інтересів є службові/представницькі повноваження та вплив (можливість впливу) приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій під час реалізації таких повноважень. Приватний інтерес здатний впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації дискреційних службових чи представницьких повноважень. Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого - особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Водночас, судовою колегією встановлено, що позивачем жодним чином доведено наявності реального конфлікту приватних інтересів у зазначених ним членів Комісії.

Також, колегією суддів не приймаються до уваги доводи апеллянта про фальсіфікацію його документів, які надавалися іноземним учасникам, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаних обставин позивачем також не надано, натомість останній не був позбавлений права ознайомлюватись з зібраною про нього інформацією.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що доводи позивача про незаконність оскаржуваного рішення відповідача ґрунтуються виключно на припущеннях останнього та не підтверджуються належними, достатніми та достовірними доказами.

Натомість, під час апеляційного розгляду даної справи судовою колегією не встановлено порушення відповідачем процедури прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, а також порушення прийнятим рішенням законних прав, свобод та інтересів позивача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, який відповідачем в даному випадку виконаний.

Враховуючи принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, а також у доведенні перед судом їх переконливості, суд зазначає, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідачем не звільняє позивача від обов`язку доказування протилежного.

Разом з цим, позивачем не наведено жодних обґрунтованих доводів та не надано належних та допустимих доказів протиправності прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку про правомірність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Разом з цим, колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції було у повній мірі встановлено обставини справи, яким надано належну правову оцінку із дотриманням діючих норм матеріально та процесуального права.

У свою чергу, вказані в апеляційній скарзі доводи контролюючого органу не свідчать про наявність передбачених ст. 317 КАС України підстав для скасування рішення суду першої інстанції, зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 310, 313, 315-316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 червня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

В.Ю. Ключкович

Повний текст постанови виготовлено 22 жовтня 2020 року