Справа № 160/12818/20
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2020-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 жовтня 2020 року Справа 160/12818/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рищенко А.Ю., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку економіки, торгівлі і сільського господарства, Національної поліції України, Державного бюро розслідувань, Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_2 про встановлення наявності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, визнання протиправними дії, бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

09.10.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку економіки, торгівлі і сільського господарства, Національної поліції України, Державного бюро розслідувань, Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_2 про встановлення наявності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, визнання протиправними дії, бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із позовною заявою позивачем було подано заяву про забезпечення позову.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 160/12818/20 між суддями від 09.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Сліпець Н.Є., суддя - Віхрова В.С., суддя - Кучма К.С.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.10.2020 задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Сліпець Н.Є., а справу № 160/12818/20 передано до відділу з організаційного забезпечення суду для повторного розподілу.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи № 160/12818/20 між суддями від 13.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Рищенко А.Ю., суддя - Віхрова В.С., суддя - Кучма К.С.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Згідно п. 4, п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, в позовній заяві зазначено лише позовні вимоги позивача, проте, не надано обґрунтування заявленим вимогам.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Всупереч викладеному, в матеріалах справи відсутні копії позовних заяв з додатками для відповідачів та третьої особи.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року становить 2 102,00 грн.

Згідно із приписами ст. 4 «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто, 840,80 грн. (2 102,00 грн. х 0,4).

Однак, як вбачається із доданих до позову документів, позивачем до адміністративного позову не додано документу про сплату судового збору у розмірі 20 179,20 грн. (за 24 позовні вимоги) за подання даного адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою в порушення вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ч. 3 ст. 161 КАС України.

Разом з тим, позивачем заявлено про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із отриманням річних доходів, які нижчі від 5% розміру судового збору.

Розглянувши вказану заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Суд також враховує позицію Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким рекомендовано суддям адміністративних судів враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Так, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Отже, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 09.09.2019 у справі № 215/3553/17.

Звертаючись до суду з заявою про звільнення від сплати судового збору, позивачем на підтвердження свого тяжкого матеріального стану надано копію довідки про доходи з пенсійного фонду за січень 2019 - лютий 2020.

Разом з тим, надані позивачем документи підтверджують майновий стан позивача станом на 2019 рік та початок 2020, тоді як позовна заява передана на розгляд та вирішується судом у жовтні 2020 року.

З урахуванням того, що майновий стан сторони є змінною величиною, що підлягає оцінці, суд дійшов висновку, що надані докази не є достатніми для того, щоб суд всебічно та повно мав можливість оцінити майновий стан позивача станом на час розгляду позовних вимог.

Таким чином, для підтвердження майнового стану позивача, необхідно надати відповідні докази про доходи станом на жовтень 2020 року, після чого, судом буде вирішено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 169 КАС України позовну заяву залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку економіки, торгівлі і сільського господарства, Національної поліції України, Державного бюро розслідувань, Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_2 про встановлення наявності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, визнання протиправними дії, бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду: доказів на підтвердження обставин, які свідчать про майновий стан позивача станом на жовтень 2020 року або оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 20 179,20 грн., уточненої позовної заяви з обгрунтуванням заявлених вимог, копій позовних заяв з додатками, відповідно до кількості учасників справи.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала суду не підлягає оскарженню окремо від ухвали про повернення заяви згідно до вимог ст.ст. 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А. Ю. Рищенко