Справа № 160/8357/20
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2020 року Справа № 160/8357/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОП СТОР" до Київської митниці Держмитслужби про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОП СТОР» до Київської митниці Держмитслужби, в якій просить:
визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби коригування митної вартості товарів:
Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що 04 березня 2020 року між Позивачем та іноземною компанією ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD (Taizhou City Zhejiang, China,) укладено зовнішньоекономічний Контракт №2020/03/04. У травні-червні 2020 року за наведеним Контрактом на адресу Позивача, на умовах поставки СРТ-Київ надійшли відповідно до INVOICE №2020-0040 від 10.04.2020, до INVOICE №2020-0041 від 13.04.2020, INVOICE №2020-0043 від 10.04.2020, INVOICE №2020-0042 від 17.04.2019, INVOICE №2020-0057 від 02.05.2020, INVOICE №2020-0009 від 03.04.2019, INVOICE №2020-0009 від 03.04.2019, INVOICE №2020-0058 02.05.2020 та інших документів, які Позивач подав Відповідачу разом з електронними митними деклараціями № з метою здійснення митного оформлення товару. Під час декларування вказаного товару, відповідно до вищенаведених ЕМД загальна кількість товару визначена декларантом (Позивачем), керуючись ст.ст.57, 58 МКУ, за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором. На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з кожною із зазначених нижче митних декларацій Позивач надав митному органу всі наявні документи, передбачені ст.53 Митного кодексу України, що перелічені у графі 44 кожної з ЕМД і посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Відповідач, за відсутності на те правових підстав, визначених ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, без будь-якого належного правового обґрунтування, направив Позивачу повідомлення про надання документів. У зв`язку з відсутністю витребуваних документів Позивач повідомив Відповідача про те, що він не має можливості надати витребувані Відповідачем додаткові документи, оскільки умовами зовнішньоекономічного Контракту отримання позивачем таких документів не передбачалось. Однак, Відповідачем були прийнятті рішення про коригування митної вартість товарів в сторону збільшення та яка вплинула на збільшення відповідних платежів у розмірі 857 328.27 грн. Позивач вважає рішення Відповідача необґрунтованими та такими, що прийняті з порушенням вимог законодавства, у зв`язку із чим вони підлягають скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.07.2020 року прийнята справа до провадження та призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання.
18 серпня 2020 року Відповідач до суду надав відзив на позовну заяву в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються оскільки документи, подані для підтвердження митної вартості товару, відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме: 1) пунктом 8 контракту від 04.03.2020 № 2020/03/04 передбачена можливість топередньої оплати та відстрочка платежу. Проте, в товаросупровідних документах не вказано конкретні умови оплати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), таким чином відсутня можливість встановити який спосіб оплати дійсний для оцінюваної партії товарів; 2) не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів до названого місця призначення, 3) надана декларантом комерційна пропозиція являє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти послугу, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов конкуренції. Тобто, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості; 4) висновок Дніпропетровської ТПП прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, означена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару. У зв`язку з вищенаведеним, відповідно до статті 53 Митного Кодексу України декларанту запропоновано подання протягом 10 календарних днів наступних додаткових документів (за наявності). Заявою декларант повідомив, що надати інші додаткові документи не має можливості. Таким чином, причинами, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано є - неподання декларантом всіх запрошених документів; - відсутність відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та наявність розбіжностей у знаних до митного оформлення документах, що не дає можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі. Враховуючи вищевикладене та те, що декларантом не надано у повному обсязі додаткові документи, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.05.2020 №UA100070/2020/000036/2, від 21.05.2020 №UA100070/2020/000037/2, від 15.05.2020 №UA100000/2020/000229/2, від 20.05.2020 №UA100000/2020/000235/2, від 17.06.2020 №UA100000/2020/000276/2, від 17.06.2020 №UA100000/2020/000278/2, від 17.06.2020 №UA100000/2020/000275/2, за резервним методом відповідно до статті 64 Кодексу.
19 серпня 2020 року до суду надійшла відповідь на відзив ТОВ "ТОП СТОР», в якому зазначає, що спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками, яку Відповідач використав для визначення форми та обсягу митного контролю, відповідно до вимог частини 2 статті 361 Митного кодексу України, ще не свідчить про наявність порушення, а лише про необхідність додаткової перевірки для підтвердження або спростування такої можливості. Відповідач не заперечує і не спростовує, що документи Позивач подав з дотриманням термінів, передбачених ч.2 та ч.3 ст.53 Митного кодексу України для подання як основних, так і додаткових документів, засвідчивши це оскаржуваними картками відмови в прийнятті кожної з митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, а також змістом графи 33 кожного з оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів. Отже, викладене свідчить про те, що Позивач в повному обсязі виконав приписи ст.53 МКУ, і надав Відповідачу достовірні відомості про визначення митної вартості, які ґрунтуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Крім того, зазначили, що відповідно до пункту 2 частини другої статті 55 Митного кодексу України прийняте Відповідачем письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинно містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію, у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. При коригуванні митної вартості товарів за другорядними методами, передбаченими статями 59, 60 та 64 МКУ, у рішенні обов`язково зазначаються номер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів (пункт 2.1 розділу II Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598). Проте, а-ні жодна сторінка кожного оспорюваного рішення про коригування митної вартості, а-ні жодна сторінка Відзиву не відображає перелік характеристик товару, який Відповідач начебто використовував при порівнянні. Інші доводи позивача відповідають змісту позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.09.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті у судове засідання.
12 жовтня 2020 року представники сторін у судове засідання не з`явились, судом повідомлялись належним чином.
12 жовтня 2020 року до суду надійшло від представник позивача клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Враховуючи вищевикладене та керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України судом вирішено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.
Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України, з врахуванням положень ст.193 КАС України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Суд, розглянувши адміністративний позов, письмові заперечення, дослідивши надані письмові докази, оцінивши їх у взаємозв`язку та сукупності, встановив наступне.
Судом встановлено, що 04 березня 2020 року між Позивачем та іноземною компанією ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD (Taizhou City Zhejiang, China, (Продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт №2020/03/04.
За умовами даного Контракту:
п.1. - Продавець продав, а Покупець купив товари, кількість яких, я також асортимент, ціна, загальна вартість зазначені в інвойсах на кожну партію товару відповідно.
п.2. - Умови поставки CIF-Одеса, Чорноморськ, Південний (Інкотермс 2010). Умови поставки можуть бути змінені за взаємною згодою сторін і вказані в рахунках-фактурах на кожну партію відповідно.
п.3. - Ціни на товар встановлюються в доларах США, включаючи вартість тари, упаковки і маркування, а також інших витрат, оплата яких за умовами поставки в редакції Інкотермс-2010 передбачена Продавцем (в т.ч. транспортування, навантаження, вивантаження, страхування та ін.). Загальна сума цього контракту складається із сум, виставлених Продавцем і оплачених покупцем рахунків, і становить не менше 3 000 000,00 доларів США.
п.4. - Датою переходу права власності на Товар є дата передачі Товару Покупцю на умовах поставки Incoterms (2010) зазначених в рахунках-фактурах до цього Контракту, що є їх невід`ємною частиною. Датою поставки вважається дата штемпеля на коносаменті та/або товарно-транспортній накладній, або іншому товарно-транспортному документі. Відправником вантажу за контрактом може виступати третя особа.
п.8. - Оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок Продавця в доларах США, шляхом оплати з розрахункового рахунку Покупця з відстрочкою платежу 12 місяців з дати поставки. Можлива попередня оплата товару (повністю або частково). Продавець зобов`язаний поставити товар оплачений за передоплатою протягом 6 місяців з моменту оплати. У разі не виконання даної домовленості Продавець зобов`язується повернути передоплату на розрахунковий рахунок Покупця. Датою платежу є дата надходження грошових коштів на рахунок Продавця. Покупець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо оплати товару після надходження відповідних сум на рахунок Продавця.
У травні-червні 2020 року за наведеним Контрактом на адресу Позивача, на умовах поставки СРТ-Київ надійшли Товари:
на суму 24 141.25 USD (доларів США) - відповідно до INVOICE №2020-0057 від 02.05.2020;
на суму 22 795.50 USD (доларів США) - відповідно до INVOICE №2020-0009 від 03.04.2019;
на суму 24 684.25 USD (доларів США) - відповідно до INVOICE №2020-0058 від 02.05.2020.
Під час декларування вказаного товару, відповідно до вищенаведених ЕМД загальна вартість товару визначена Позивачем, керуючись ст.ст.57, 58 МКУ, за основним методом - за ціною, що передбачена Договором.
Для митного оформлення Позивачем були подані наступні документи:
по ЕМД №UA100070/2020/420082 від 14.05.2020: декларація митної вартості за №2349, номер якої наведено у гр.7 ЕМД,
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0040 від 10.04.2020 (код документу 0271), рахунок-фактура INVOICE №2020-0040 від 10.04.2020 (код документу 0380), коносамент BILL OF LADING №LSSZEC200310991 від 10.04.2020 (код документу 0705), міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) А№003712 від 13.05.2020 (код документу 0730), документ про походження товару INVOICE №2020-0040 від 10.04.2020 (код документу 0862), висновок експерта № ГО-1109 від 14.05.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016), комерційна пропозиція OFFER б/н від 10.04.2020 (код документу 3022), контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100), лист №1505/1 від 15.05.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості;
по ЕМД №UA100070/2020/420515 від 20.05.2020: декларація митної вартості за №2373, номер якої наведено у гр.7 ЕМД, пакувальний лист PACKING LIST №2020-0041 від 13.04.2020 (код документу 0271), рхунок-фактура INVOICE №2020-0041 від 13.04.2020 (код документу 0380), коносамент BILL OF LADING №LSSZEC200312711 від 13.04.2020 (код документу 0705), міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) А№003728 від 18.05.2020 (код документу 0730), документ про походження товару INVOICE №2020-0041 від 13.04.2020 (код документу 0862), висновок експерта №ГО-1150 від 20.05.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016), комерційна пропозиція OFFER б/н від 13.04.2020 (код документу 3022), контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100, лист №2005/1 від 20.05.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості;
по ЕМД №UA100070/2020/422559 від 17.06.2020: декларація митної вартості за №1387, номер якої наведено у гр.7 ЕМД, пакувальний лист PACKING LIST №2020-0009 від 03.04.2020 (код документу 0271),рахунок-проформа PROFORMA-INVOICE №2020-0009 від 03.04.2020 (код документу 0325), рахунок-фактура INVOICE №2020-0009 від 03.04.2020 (код документу 0380), накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail) №12238295 від 24.05.2020 (код документу 0720), накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail) №12238293 від 24.05.2020 (код документу 0720), накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail) №12238294 від 24.05.2020 (код документу 0720), накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail) №12238302 від 24.05.2020 (код документу 0720), міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) №б/н від 15.06.2020 (код документу 0730), документ про походження товару INVOICE №2020-0009 від 03.04.2020 (код документу 0862), висновок експерта №ГО-1314 від 16.06.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016), контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100), лист від 200616-6 від 16.06.2020, лист №17/06-03 від 17.06.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості;
Позивач не погодившись із вказаними рішеннями Відповідача щодо, коригування митної вартості товарів та відмови в митному оформлені випуску товарів звернувся до суду із позовом.
Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, які покладені суб`єктом владних повноважень в основу спірного правового акту індивідуальної дії, на відповідність вимогам ст. 2 КАС України, суд виходить з наступного.
Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Відповідно до ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно приписів ч.1, ч.2 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
В силу ч.5 ст.53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
З аналізу ч.1 та ч.2 ст.53 МК України вбачається, що наведені норми Кодексу містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Вказана норма закону кореспондує з положеннями ч.3 ст.318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Зазначене вище також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Крім того, вказане узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.
Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За результатами аналізу положень ч.3 ст.53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст.54, ст.58 МК України вбачається, що орган доходів і зборів при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.
При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч.2 ст.53 МК України.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Такий висновок суду в подібних правовідносинах, викладений в постановах Верховного Суду від 06.09.2019 року у справі № 815/2501/18, від 20.02.2018 в справі №809/1884/16, від 31.03.2015 в справі №21-127а15 та від 02.06.2015 в справі №21-498а15.
Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів № UA100000/2020/000229/2 від 15.05.2020р., № UA 100000/2020/000235/2 від 20.05.2020:
«1) пунктом 8 контракту від 04.03.2020 №2020/03/04 передбачена можливість попередньої оплати та відстрочка платежу. Проте, в товаросупровідних документах не вказано конкретні умови і плати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), таким чином відсутня можливість встановити який спосіб оплати дійсний для оцінюваної партії товарів. 2) Не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, зв`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця визначення. 3)Надана комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Тобто, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості. 4) Висновок Дніпропетровської ТПП від... №... прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару та не містить інформації про всі товари 5) Пунктом 2 контракту від 04.03.2020 №2020/03/04 передбачено, що товар постачається на умовах поставки СІF та можуть бути змінені в рахунках-фактури. Поставка товару відбувається на умовах СРТ, але до митного оформлення не надано рахунок-фактуру. Зазначені обставини не дають можливості органу доходів і зборів перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі.
Згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA100070/2020/000037/2 від 21.05.2020р., №UA 100070/2020/000036/2 від 21.05.2020 року: 1) пунктом 8 контракту від 04.03.2020 №2020/03/04 передбачена можливість попередньої оплати та відстрочка платежу. Проте, в товаросупровідних документах не вказано конкретні умови і плати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), таким чином відсутня можливість встановити який спосіб оплати дійсний для оцінюваної партії товарів. 2) Не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, зв`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця призначення. 3)Надана комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Тобто, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості. 4) Висновок Дніпропетровської ТПП від... №... прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару та не містить інформації про всі товари.
Згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000276/2 від 17.06.2020, № UA100000/2020/000275/2 від 17.06.2020р.:
«1) Не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця призначення. Не деталізовано чи включено у вартість товару витрати транспортування товарів у країні Покупця до м. Київ згідно умов поставки Інкотермс СТР Київ. 2) Надана комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Тобто, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості. 4) Висновок Дніпропетровської ТПП від... №... прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару та не містить інформації про всі товари.
За змістом рішення про коригування митної вартості товарів №UA 100000/2020/000278/2 від 17.06.2020 року: 1) не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця призначення. Не деталізовано чи включено у вартість товару витрати транспортування товарів у країні Покупця до м. Київ згідно умов поставки Інкотермс СТР Київ. 2) зазначена в графі 44 питної декларації комерційна пропозиція від 16.06.2020 №ГО-1314 прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару та не містить інформації про всі товари 4) отримувачем товару згідно накладних ЦІМ від 24.05.2020 №212238292, №12238294, №12238295, №12238302 є «Модерн Вей Кросс Бордер Логістік ЮЕЙ», що не відповідає графі 8 митної декларації. Разом з тим до митного оформлення не надано договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.
Як вбачається з матеріалів справи, що, умовами зовнішньоекономічного Контракту№2020/03/04 від 04 березня 2020 року між Позивачем та іноземною компанією ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD (Taizhou City Zhejiang, China, (Продавець) визначено, ціна на товари встановлюються в доларах США, включаючи вартість тари, упаковки і маркування, а також інших витрат, оплата яких за умовами поставки в редакції Інкотермс-2010 передбачена Продавцем (в т.ч. транспортування, навантаження, вивантаження, страхування та ін.) сума цього контракту складається із сум, виставлених Продавцем і оплачених покупцем рахунків, і становить не менше 3,000,000.00 доларів США.
Так, пунктом 8 контракту передбачено, що оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок Продавця в доларах США, шляхом оплати з розрахункового рахунку Покупця з відстрочкою платежу 12 місяців з дати поставки. Можлива попередня оплата товару (повністю або частково). Продавець зобов`язаний поставити товар оплачений за передоплатою протягом 6 місяців з моменту оплати.
Посилання відповідача у рішеннях на відсутність в товаросупровідних документах конкретних умов і оплати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), у зв`язку з чим не можливо встановити який спосіб оплати дійсний для оцінюваної партії товарів, є необґрунтованими, оскільки вказані документи не впливають на складові числового значення для визначення митної вартості товару.
Крім того, відповідачем не визначено, яким саме чином, на його думку, відсутність в товаросупровідних документах конкретних умов і оплати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), може вплинути на визначення його ціни, яка узгоджена сторонами контракту.
Доводи відповідача про те, що позивачем не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, зв`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця визначення безпідставними та спростовуються умовами контракту, зокрема п. 3 вищевказаного контракту, оскільки ціна на товар включає в себе вартість тари, упаковки і маркування, а також інших витрат, оплата яких за умовами поставки в редакції Інкотермс-2010 передбачена Продавцем (в т.ч. транспортування, навантаження, вивантаження, страхування та ін.)
Відповідно до поданих декларантом документів поставка товару здійснювалася на умовах СРТ Київ, тобто обов`язок доставити товар покладався на продавця, відтак ціна товару була визначена продавцем та вже включала в себе відповідні витрати. Будь-яких додаткових витрат на страхування чи перевезення товару з боку позивача понесено не було.
Відповідачем доказів понесених саме позивачем витрат на транспортування, навантаження, вивантаження суду не надано.
Вказана позиція узгоджується з практикою Верховного суду викладеної в постанові від 14.08.2018 року у справі №821/1617/17, від 21 лютого 2020 року у справі №813/1229/16.
Посилання в рішення митного органу на те, що комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару, не свідчить про не можливість встановити митну вартість товару, оскільки комерційна пропозиція є лише пропозицією щодо вартості товару, а конкретна ціна товару визначається сторонами та обумовлюється відповідним інвойсом.
Суд ставиться критично щодо посилання відповідача у рішеннях на відсутність підстав для підтвердження митної вартості висновків Дніпропетровської ТПП від 14.05.2020 року №ГО-1109, 20.05.2020 року №ГО-1150, 21.05.2020 року №ГО-1155, 16.06.2020 року № ГО-1314, № ГО-1229, оскільки вказані висновки зроблені без врахування технічних характеристик товару, при цьому застосовують резервний метод для визначення митної вартості спірного товару на підставі інших митних декларації, без врахування технічних характеристик товару.
Суд зазначає, що факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Відповідна правова позиція викладена Верховним судом України у постановах №21-262а12 від 11.09.2012 року та №21-91а12 від 29.05.2012 року.
Разом з тим, застосувавши у спірних правовідносинах резервний метод визначення митної вартості (ст.64 МК України), відповідач в обов`язковому порядку мав використати інформацію з ПІК ЄАІС, оскільки це прямо передбачено Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Мінфіну України від 24.05.2012р. №598 (далі - Правила №598).
Згідно з пунктом 2.1 Правил №598, у рішенні вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів); посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Крім того, суд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильності її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
За приписами ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
При цьому, згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності оскаржуваного рішення.
Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та аналізуючи наведені положення законодавства, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОП СТОР" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев