Справа № 200/6388/20-а
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2020 р. Справа№200/6388/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Бабаш Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» (, 87548, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Громової, буд. 69) до Одеської митниці Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21а) про визнання протиправними і скасування рішень та карток відмови, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Одеської митниці Держмитслужби, в якій просить визнати протиправними і скасувати:

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500070/2020/000045/2 та картку відмови № UA 500070/2020/00186 від 03.04.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000041/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00105 від 11.04.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000046/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00121 від 23.04.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000047/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00122 від 23.04.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000048/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00123 від 23.04.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000049/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00146 від 14.05.2020 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000050/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00147 від 14.05.2020 року;

В обґрунтування позовних вимог товариство вказує, що наведені відповідачем недоліки в документах позивача, які надавалися до митного оформлення, за відсутності розбіжностей у числових значеннях не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

В рішеннях про коригування митної вартості товарів не наведено обґрунтувань неможливості застосування основного першого методу визначення митної вартості товарів (за ціною договору), не наведено обґрунтувань щодо не застосування відповідачем послідовно інших методів, не зазначено якої саме інформації не вистачало, чому був застосований лише останній - шостий метод визначення вартості товарів. Митний орган не навів пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, тощо та не зазначив докладну інформацію і джерела, які використовувалися ним при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Вважав, що зазначення в рішеннях про коригування митної вартості товарів лише номера, дати митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, та вартості за одиницю товару не дає підстав вважати такі рішення обґрунтованими та мотивованими у контексті норм п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10.07.2020 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 27.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою від 17.09.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.10.2020 року.

Відповідач надав відзив на адміністративний позов, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначає, що в поданих до митного оформлення документах позивача містяться розбіжності, документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Представник сторін в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступні фактичні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» зареєстроване як юридична особа (ідентифікаційний код 42495453), що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 27.09.2018 року.

04.10.2018 року між позивачем (як покупцем) та MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED (Китай) (як продавцем) укладений зовнішньоекономічний контракт № ІТС-001.

Згідно із п. 2.1, п.2.2, п. 2.3 контракту ціни на товар встановлюються у доларах США і вказується в специфікаціях, які оформлюються на кожну поставку; в ціну товару включається вартість тари, упаковки, маркування, завантаження в транспортний засіб, відповідно до умов поставки FOB Нингбо (КНР) або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 3.1 контракту, загальна кількість товару в розрізі найменувань вказується в специфікаціях на кожну поставку, які є невід`ємною частиною цього контракту.

Згідно із п. 5.1, пп. 5.5.6 п. 5.5 розд. 5 контракту, продавець постачає товар покупцеві на умовах FOВ Нингбо (КНР) відповідно до умов «Інкотермс-2010» або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною. При тлумаченні цього контракту мають силу Міжнародні правила тлумачення комерційних термінів «Інкотермс-2010» у діючій редакції.

Відповідно до п.7.3 контракту тара, в яку упакований товар - разова, безповоротна, входить у вартість товару.

01.11.2018 року між позивачем (як покупцем) та Ruian Wanrun Auto &Parts Co., LTD (Китай) (як продавцем) укладений зовнішньоекономічний контракт № ІТС-007.

Згідно із п.2.1, п.2.2, п. 2.3 контракту ціни на товар встановлюються у доларах США і вказується в специфікаціях, які оформлюються на кожну поставку; в ціну товару включається вартість тари, упаковки, маркування, завантаження в транспортний засіб, відповідно до умов поставки FOB Нингбо (Китай) або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 3.1 контракту, загальна кількість товару в розрізі найменувань вказується в специфікаціях на кожну поставку, які є невід`ємною частиною цього контракту.

Згідно із п. 5.1, пп. 5.5.6 п. 5.5 розд. 5 контракту, продавець постачає товар покупцеві на умовах FOВ Нингбо (Китай) відповідно до умов «Інкотермс-2010» або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною. При тлумаченні цього контракту мають силу Міжнародні правила тлумачення комерційних термінів «Інкотермс-2010».

Відповідно до п.7.3 контракту тара, в яку упакований товар - разова, безповоротна, входить у вартість товару.

18.03.2019 року між позивачем (як покупцем) та TKS TERMINAL KONNEKTOR KALIP SAN. VE TIC. A.S. (Туреччина) (як продавцем) укладений зовнішньоекономічний контракт № ІТС-030.

07.01.2019 року між позивачем (як покупцем) та WUHU HEFENG CLUTCH Co., LTD (Китай) (як продавцем) укладений зовнішньоекономічний контракт № ІТС-023.

08.10.2018 року між позивачем (як покупцем) та Ruian Ruishen Import & Export Trading Co., LTD (Китай) (як продавцем) укладений зовнішньоекономічний контракт № ІТС-003.

Наведені зовнішньоекономічні контракти № ІТС-003, № ІТС-023, № ІТС-030 містять аналогічні викладеним вище приписи щодо ціни товару та умов постачання.

14 листопада 2018 року між позивачем ТОВ «Імпорт Траст-Компані» та Товариством з обмеженою відповідальністю "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" укладено договір доручення щодо надання послуг з митного оформлення вантажу № 14/11-18.

На підставі цього договору декларантом - Товариством з обмеженою відповідальністю "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/213719 від 23.04.2020 року з пакетом документів: пакувальний лист б/н від 05.03.2020, рахунок-фактура ІТС05/03/20 від 05.03.2020, коносамент WMS20030545А від 13.03.2020, навантажувальний документ наряд №20200908 від 17.04.2020, декларація про походження товару ІТС05/03/20 від 05.03.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013П№0102485 від 22.04.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1255 від 15.04.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5767.1 від 15.04.2020, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№38 від 05.03.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються ІТС-007 від 01.11.2018, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, акт зважування №42041 від 21.04.2020, тех. опис (фото) товару від 23.04.2020, судове рішення у справі 520/6904/19 від 25.09.2019, судове рішення у справі 520/6904/19 від 19.12.2019.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 23.04.2020 (13:26), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Листом № 23/04 від 23.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 23.04.2020 (15:07), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500130/2020/00121, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

23.04.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500130/2020/000046/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні .

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 1 9,2500 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

02.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500070/2020/212024 з пакетом документів: пакувальний лист б/н від 08.03.2020, рахунок-фактура 08032020 від 08.03.2020, коносамент MCL.20-S-E-0001068 від 15.03.2020, автотранспортна накладна А №361075 від 31.03.2020, навантажувальний документ наряд №1072 від 20.03.2020, декларація про походження товару 08032020 від 08.03.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору AU-4272198 від 17.03.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 1703 від 17.03.2020, доповнення до зовнішньоекономічного договору доп.угода б/н від 01.10.2019, доповнення до зовнішньоекономічного договору спец.№6 від 08.03.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються ІТС-030 від 18.03.2019, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 06112019 від 04.11.2019, довіреність від 01.01.2020, тех. опис (фото) товару від 02.04.2020.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 02.04.2020 (15:30), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо такої складової як витрати на навантаження, вивантаження та обробку товарів.

Листом № 03/04 від 03.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 03.04.2020 (15:02), митним органом зазначено, що оскільки використані декларантом відомості не підтверджено документально, митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500070/2020/00186, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

03.04.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500070/2020/000045/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо такої складової як витрати на навантаження, вивантаження та обробку товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості по товару № 1 є більшим та становить 9,76 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

11.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/212548 з пакетом документів: пакувальний лист 67 від 25.02.2020, рахунок-фактура 67 від 25.02.2020, коносамент WMS20013086В від 01.03.2020, навантажувальний документ наряд №20200801 від 01.04.2020, декларація про походження товару 67 від 25.02.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013Н№0102108 від 06.04.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1112 від 31.03.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5549.2 від 31.03.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товарів, подання якого для митного оформлення не супроводжується ІТС-001 від 04.10.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору доп.угода б/н від 09.12.2019, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№67 від 25.02.2020, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, акт зважування №41624 від 08.04.2020, тех. опис (фото) товару від 11.04.2020, фото товару від 11.04.2020.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 11.04.2020 (15:14), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Листом № 11/04 від 11.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 11.04.2020 (16:19), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA5000130/2020/00105, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

11.04.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA5000130/2020/000041/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 2 5,017009 дол. США/кг, товар № 4 7,010276 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

23.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/213721 з пакетом документів: пакувальний лист ITC-PL-060320 від 06.03.2020, рахунок-фактура ITC-СІ-060320 від 06.03.2020, коносамент WMS20030545В від 13.03.2020, навантажувальний документ наряд №20200908 від 17.04.2020, декларація про походження товару ITC-СІ-060320 від 06.03.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013Н№0102485 від 22.04.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1255 від 15.04.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5767.2 від 15.04.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються ІТС-023 від 07.01.2019, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№5 від 06.03.2020, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, UA500170/2019/006163 від 15.03.2019, UA500170/2019/008097 від 30.03.2019, акт зважування №42041 від 21.04.2020, тех. опис (фото) товару від 23.04.2020.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 23.04.2020 (13:35), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні. У наданому до митного оформлення рахунку на оплату від 15.04.2020 наведено номер коносамента та партію товару, якій відрізняється від коносамента, зазначеного у графі 44 митної декларації.

Листом № 23/04 від 23.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 23.04.2020 (15:07), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA5000130/2020/00122, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

23.04.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA5000130/2020/000047/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні;

у наданому до митного оформлення рахунку на оплату від 15.04.2020 наведено номер коносамента та партію товару, якій відрізняється від коносамента, зазначеного у графі 44 митної декларації.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 1 5,7600 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

23.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/213724 з пакетом документів: пакувальний лист 68 від 05.03.2020, рахунок-фактура 68 від 05.03.2020, коносамент WMS20030545С від 13.03.2020, навантажувальний документ наряд №20200908 від 17.04.2020, декларація про походження товару 68 від 05.03.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013Н№0102485 від 22.04.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1255 від 15.04.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5767.2 від 15.04.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товарів, подання якого для митного оформлення не супроводжується ІТС-001 від 04.10.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№68 від 05.03.2020, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, акт зважування №42041 від 21.04.2020, тех. опис (фото) товару від 23.04.2020.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 23.04.2020 (14:18), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. У наданому до митного оформлення інвойсі відсутня інформація щодо виробника товару та торгівельні марки. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Листом № 23/04 від 23.04.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 23.04.2020 (15:07), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA5000130/2020/00123, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

23.04.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA5000130/2020/000048/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

у наданому до митного оформлення інвойсі відсутня інформація щодо виробника товару та торгівельні марки;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 6 9,639987 дол. США/кг, товар № 7 7,310000 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

13.05.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/216650 з пакетом документів: пакувальний лист RS-PL-30032020 від 30.03.2020, рахунок-фактура RS-ITC-30032020 від 30.03.2020, коносамент WMS20031844B від 04.04.2020, навантажувальний документ наряд №20201058 від 08.05.2020, декларація про походження товару RS-ITC-30032020 від 30.03.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013П№0102863 від 13.05.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1530 від 08.05.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5886.2 від 08.05.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товарів, подання якого для митного оформлення не супроводжується ІТС-003 від 08.10.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№24 від 30.03.2020, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, UA500170/2019/007122 від 31.03.2019, UA500170/2019/013789 від 11.06.2019, акт зважування №42735 від 11.05.2020, тех. опис (фото) товару від 13.05.2020.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 13.05.2020 (18:47), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Листом № 14/05 від 14.05.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 14.05.2020 (11:16), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA5000130/2020/00147, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

14.05.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA5000130/2020/000050/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 1 6,250943 дол. США/кг, товар № 2 7,1407 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

13.05.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" в інтересах позивача було подано до Одеської митниці Держмитслужби декларацію UA500130/2020/216647 з пакетом документів: пакувальний лист б/н від 30.03.2020, рахунок-фактура ITC30/03/20 від 30.03.2020, коносамент WMS20031844А від 04.04.2020, навантажувальний документ наряд №20201058 від 08.05.2020, декларація про походження товару ITC30/03/20 від 30.03.2020, уніфікована митна квитанція МД-1 50013П№0102863 від 13.05.2020, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору 1530 від 08.05.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару 5886.1 від 08.05.2020, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товарів, подання якого для митного оформлення не супроводжується ІТС-007 від 01.11.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору специф.№39 від 30.03.2020, договір про надання послуг митного брокера 14/11-18 від 14.11.2018, договір про перевезення 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018, акт зважування №42735 від 11.05.2020, тех. опис (фото) товару від 13.05.2020, судове рішення 520/6904/19 від 25.09.2019, судове рішення 520/6904/19 від 19.12.2019.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 13.05.2020 (18:36), в якому зазначено, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, а саме вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. У наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості. Рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Листом № 14/05 від 14.05.2020 року ТОВ "ХОРС БРОК ЛОГІСТИК" повідомило митний орган про неможливість надання додаткових документів та прохання прийняти рішення згідно наявних документів.

Згідно із повідомленням декларанту 14.05.2020 (11:08), митним органом зазначено, що декларантом не надано додаткові документи, отже митну вартість товару буде скориговано. Також наголошено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

У зв`язку з наведеним, відповідачем виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA5000130/2020/00146, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

14.05.2020 року Одеською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA5000130/2020/000049/2, в якому зазначено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни:

вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів, пов`язаних з пакуванням, витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;

у наданому до митного оформлення рахунку на перевезення зазначено вартість морського перевезення та не виділені його складові компоненти, що унеможливлює перевірити наявність витрат на організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України та включення їх до митної вартості;

рахунком про вартість морського перевезення визначено, що він підлягає оплаті протягом трьох банківських днів, але банківські та платіжні документи відсутні.

Також в рішенні зазначено, що в органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відтак митна вартість оцінюваних товарів буде визначена за резервним методом.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Дермитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару (митне оформлення проведено цим же імпортером) є більшим та становить: товар № 1 9,2500 дол. США/кг, отже митну вартість скориговано до цього рівня.

Спірні правовідносини виникли з приводу правильності визначення митної вартості товару.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012 року.

Відповідно до статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

Статтею 49 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України митний орган під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Тобто, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Статтею 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

При цьому, основний метод, не застосовується у наступних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (частина друга статті 58 Митного кодексу України).

За правилами частини третьої статті 58 Митного кодексу України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частини четверта та п`ята статті 58 Митного кодексу України).

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 статті 54 Митного кодексу України).

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відмовою у митному оформленні є письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження (ст. 256 Митного кодексу України).

З метою забезпечення єдиного підходу органів доходів і зборів до роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів під час митного контролю та митного оформлення (далі - аналіз, виявлення та оцінка ризиків), розроблені Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені Наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року № 689.

Розділом 2 зазначених Методичних рекомендацій № 689 від 11 вересня 2015 року, визначена послідовність дій посадових осіб при роботі з аналізу, виявлення та оцінки ризиків.

Згідно із п. 6 та 7 Розділу 2 Методичних рекомендацій № 689 від 11 вересня 2015 року, при перевірці розрахунку, здійсненого декларантом або уповноваженою ним особою при визначенні митної вартості товарів за основним методом, та чисельного значення заявленої митної вартості, зокрема, аналізується: включення всіх витрат (складових митної вартості), зазначених у частині десятій статті 58 Кодексу; включення всіх платежів, які відповідають вимогам, встановленим частинами п`ятою - восьмою статті 58 Кодексу, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; наявність помилок при перенесенні відомостей з документів, які підтверджують митну вартість товарів, до митної декларації та/або до декларації митної вартості (далі - ДМВ); наявність арифметичних помилок у митній декларації, ДМВ або документах, які підтверджують митну вартість товарів; наявність помилок при перерахунку сум в іноземній та/або національній валютах; наявність помилок при здійсненні нарахувань (наприклад, знижок); наявність помилок при перерахуванні одиниць виміру оцінюваного товару на одиниці виміру товару відповідно до Митного тарифу України.

При перевірці розрахунку та числового значення заявленої митної вартості товарів здійснюється перевірка наявності у підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, а саме: ДМВ (якщо ДМВ подається); митній декларації графи 12, 20, 22, 31 (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень митної вартості), 42, 43, 44 (в частині наявності реквізитів документів, які підтверджують митну вартість товарів), 45, 46; документах, поданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, для декларування яких не застосовується митна декларація (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості); рахунку-фактурі або іншому документі, який визначає вартість товару.

Верховний Суд у постанові від 14 травня 2019 року в справі №820/2474/16 зазначив, що наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Верховний Суд також звернув увагу на те, що вимоги законодавства зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані її складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд вважає безпідставними посилання митного органу на необхідність надання декларантом позивача додаткових документів з огляду на наступне.

Щодо доводів відповідача про необхідність надання такого додаткового документа як переклад копії митної декларації країни відправлення, суд зазначає, що відповідно до ст. 254 Митного кодексу України, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Отже, відповідно до вказаної статті Кодексу митні органи вимагають переклад документів українською мовою лише у випадку необхідності перевірки або підтвердження відомостей, що зазначені у митній декларації.

Разом з тим, ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України містить перелік обов`язкових документів, які повинні надаватися на підтвердження митної вартості товарів.

Митна декларація країни відправлення в такий перелік не включена, отже вимагання такого документа у декларанта позивача було безпідставним.

Щодо доводів відповідача про те, що причиною для витребування митним органом додаткових документів від декларанта стало відсутність у наданих до митного оформлення документах відомостей окремо щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, то суд вважає їх неприйнятними з огляду на наступне.

Як зазначав позивач, у зовнішньоекономічній діяльності він користується власним типовим контрактом на придбання товарів. По кожному з оскаржуваних рішень про коригування та карток відмов до розмитнення ним надаються копії цих контрактів, і всі вони відрізняються лише реквізитами продавця та номером і датою їх укладення. Умови оплати, що зазначені в контрактах, є типовими, і тільки в специфікаціях, в залежності від домовленостей сторін, умови оплати можуть змінюватися.

Судом встановлено, що відповідно до зовнішньоекономічних контрактів, які подавалися декларантом позивача до митного органу, продавець зобов`язався продати продукцію, далі іменовану «товари», а покупець (позивач) зобов`язався приймати і оплачувати товари відповідно до умов контракту; найменування, асортимент та кількість товарів, що постачаються, на кожну поставку вказуються в специфікаціях, які є невід`ємною частиною дійсного Контракту (п. 1.1, 1.2 Контрактів).

Пунктом 2.1 контрактів визначено, що ціни на товар встановлюються у доларах США - USD ($) - і вказуються в специфікаціях, які оформляються на кожну поставку.

Згідно із п.п. 2.2, 2.3, 3.1 контрактів, загальна сума контракту становить суму усіх специфікацій, підписаних сторонами в рамках контракту; в ціну товару включається вартість тари, упаковки, маркування, завантаження в транспортний засіб, відповідно до умов поставки FOB Нингбо (Китай) / FOB EVYAR (Туреччина), або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до контракту, які і є його невід`ємною частиною; загальна кількість товару в розрізі найменувань вказується в специфікаціях на кожну поставку, які є невід`ємною частиною контракту.

Відповідно до п.п. 5.1, 5.6 розд. 5 контрактів, продавець постачає товар покупцеві на умовах FOB Нингбо (КНР; Китай) / FOB EVYAR (Туреччина), відповідно до умов «Інкотермс-2010» або на інших умовах зазначених в специфікаціях до контракту і є його невід`ємною частиною. При тлумаченні контракту мають силу Міжнародні комерційних термінів «Інкотермс-2010» в чинній редакції.

Згідно з п. 7.3 контракту, тара, в яку упакований товар - разова, безповоротна, входить у вартість товару.

Отже, відповідно до умов контрактів позивача, вартість тари, пакування, маркування, завантаження в транспортний засіб входить до вартості товару. Умовами контрактів не передбачено, що всі його положення повинні дублюватися у специфікаціях або інвойсі.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом. Із наведеної засади випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми викладення та укладення угод.

Положення контрактів, які подавався декларантом позивача при розмитненні товарів, залишилися поза увагою митного органу, що призвело до неправомірного витребування митним органом додаткових документів.

Щодо доводів відповідача про недодання до митної вартості товарів вартості транспортно-експедиційних послуг. При цьому у своєму відзиві відповідач посилається на пп. 8 п. 29 Методичних рекомендацій з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, що затверджені наказом Міністерства транспорту України від 05.02.2001 № 65.

Пунктом 2 Методичних рекомендацій визначено, що рекомендації можуть застосовуватися для цілей планування, ведення обліку і калькулювання собівартості перевезень вантажів і пасажирів, робіт і послуг, пов`язаних з транспортним процесом, як на транспортних підприємствах, так і на інших підприємствах, що виконують зазначені роботи (послуги), незалежно від форм власності і підпорядкування, але з врахуванням технологічних і організаційних особливостей кожного підприємства. Конкретний перелік і склад статей калькулювання собівартості перевезень визначається підприємством.

Згідно з п. 8 Методичних рекомендацій, метою обліку витрат і визначення собівартості перевезень (робіт, послуг) є своєчасне, повне та достовірне визначення фактичних витрат на їх виконання, обчислення фактичної собівартості окремих видів перевезень (робіт, послуг), здійснення контролю за використанням матеріальних, трудових та грошових ресурсів. Дані обліку витрат використовуються для оцінки фінансово-господарської діяльності підприємств та їх структурних підрозділів, визначення фактичної ефективності проведених організаційно-технічних заходів, виявлення резервів скорочення витрат, виконання аналітичних розрахунків.

Застосування Методичних рекомендацій для цілей визначення митної вартості товарів законодавством не передбачено.

Вказані Методичні рекомендації не зареєстровані в Міністерстві юстиції України як нормативно-правовий акт, і, відповідно, не носять обов`язковий характер, з огляду на що посилання відповідача на них є неприйнятними.

Щодо посилань на ненадання до митного оформлення документів щодо вартості витрат на перевезення товару, суд вважає їх неприйнятними з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 5 та 6 ч. 2. ст. 53 Митного кодексу України для підтвердження митної вартості товарів подаються:

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, платіжні та/або бухгалтерські документи подаються за наявності.

При цьому законодавством не передбачено обов`язкового надання платіжних доручень щодо оплати перевезення.

Згідно із Порядком розрахунків, який був узгоджений між ТОВ «Імпорт Траст-Компані», як клієнтом, та ТОВ «Таніт Груп», як експедитором, відповідно до укладеного між ними договору транспортного експедирування № 07.10.2018/257ОД від 07.10.2018 року, послуги експедитора, а також витрати та інші платежі, здійснені експедитором на користь клієнта та пов`язані з виконанням даного договору, оплачуються клієнтом на підставі виставленого експедитором рахунку в термін, передбачений п. 3.2. цього договору.

Згідно із п. 3.2 договору, клієнт оплачує рахунки експедитора протягом 14 (чотирнадцяти) календарних днів з дати його виставлення шляхом переказу зазначених у рахунку сум на розрахунковий рахунок експедитора. Клієнт погоджується, що експедитор має право направити клієнту рахунок з використанням засобів факсимільного і електронного зв`язку. Вартість послуг експедитора, а також розмір додаткових витрат, витрат, інших платежів, які необхідно провести експедитору для виконання своїх обов`язків за договором в інтересах клієнта, узгоджуються сторонами або в додатках до договору або шляхом обміну оригінальними листами, факсимільними чи електронними повідомленнями, які мають силу оригіналу (п. 3.3 договору). Згідно із п. 3.6 договору, по закінченню надання послуг експедитор оформляє в двох примірниках акт прийому-здачі наданих послуг (виконаних робіт), далі за текстом - «Акт». Сторони погодилися, що Акт, підписаний уповноваженими представниками сторін є документом, що підтверджує факт належного надання послуг (виконання робіт) експедитором.

Наданими рахунками передбачено, що вони підлягають оплаті протягом 3 банківських днів. У разі не сплати рахунку у зазначений термін експедитор залишає за собою право анулювати цей рахунок та виставити новий з урахуванням зміни вартості наданих послуг. Як вбачається з платіжних доручень, які подавалися декларантом позивача, та актами про надання транспортно-експедиційних послуг, оплата експедитору послуг, як правило, здійснюється після митного оформлення.

Так, наприклад, по декларації UA500130/2020/212548, яка була подана до митного оформлення 11.04.2020 року, акт про надання транспортно-експедиційних послуг № 1112 був складений сторонами 14.04.2020, а оплата здійснена 29.04.2020, що підтверджується платіжним дорученням № 909.

Суд зазначає, що взаємовідносини щодо оплати між експедитором та замовником регулюються нормами цивільного та господарського законодавства. Факт оплати або не оплати за послуги перевезення свідчить про належне/неналежне виконання умов договору, і не може впливати на обрання методу визначення митної вартості товарів.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000047/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00122 від 23.04.2020 року однією з підстав оскаржуваних рішень визначено, що у наданому до митного оформлення рахунку на оплату від 15.04.2020 № 1255 наведено номер коносамента та партію товару, якій відрізняється від коносамента зазначеного у 44 графі митної декларації.

Як вбачається з матеріалів справи в ЕМД вказаний коносамент WMS20030545B, а в рахунку WMS2003054, тобто відсутні остання цифра та буква, що судом розцінюється як технічна помилка.

Такі розбіжності не спростовують визначену декларантом позивача митну вартість товарів, та не можуть впливати на обрання методу визначення митної вартості товарів.

Крім того, вимагаючи у декларанта позивача інші додаткові документи, митним органом не враховано те, що витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.

Всі наведені обставини митним органом враховані не були.

Крім того, позивачем зазначено, та відповідачем не спростовано, що товари, що імпортувалися, позивачем раніше ввозилися в Україну від цих же виробників/постачальників, про що до митних органів подавалися декларації щодо ідентичних та аналогічних товарів, а саме ЕМД: UA500170/2019/006163 від 15.03.2019, UA500170/2019/008097 від 30.03.2019, UA500170/2019/007122 від 31.03.2019, UA500170/2019/013789 від 11.06.2019.

Проте при обранні методу визначення митної вартості відповідач цього не врахував та не обґрунтував, чому він не приймає ці відомості в якості інформації щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами.

З огляду на наведене, посилання відповідача у рішеннях про коригування митної вартості товарів на відсутність у нього інформації про вартість ідентичних та аналогічних товарів, є неприйнятними.

З огляду на вищевикладене, відповідачем не доведено та не надано жодних аргументів та доказів того, що документи, подані позивачем до митного оформлення, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, що в свою чергу свідчить про не доведення відповідачем підстав незастосування основного методу визначення митної вартості.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких підстав, суд вважає, що відповідачем не доведена законність та правомірність прийняття спірних рішень.

З урахуванням вищевикладеного заявлені позивачем вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 6754 грн.

Ухвалою суду від 10.07.2020 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом додаткової сплати судового збору в сумі 28980 грн.

При обліку судового збору суд виходив з того, що позивачем заявлено сім вимог немайнового характеру (визнання протиправними і скасування карток відмови), отже судовий збір становить 14714 грн. (2102 грн. х 7).

Крім того, оскільки безпосереднім наслідком винесення рішення про коригування митної вартості є зміна складу майна позивача, вимоги про скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень, є майновими. Отже судом розраховано судовий збір в розмірі 21020 грн. (не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), виходячи з того, що відповідачем скоригована вартість товару на загальну суму 65985,05 USD, тобто 1792813,80 грн.

Позивач визначений судом судовий збір сплатив.

Разом з цим суд враховує, що Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 16.03.2020 року у справі №1.380.2019.001962 дійшов наступних висновків:

При оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову в розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні. Визначена в рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього складає той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити в порівнянні з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача в цих спорах збігається з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Так, митна вартість товару для декларанта є базою оподаткування податком на додану вартість та митними платежами. На митні органи з метою виконання та досягнення митних цілей покладені функціональні обов`язки з контролю за правильністю визначення платником митної вартості товарів. Якщо за наслідками такого контролю встановлено, що митна вартість визначена не правильно, орган доходів і зборів приймає рішення про коригування митної вартості, унаслідок прийняття якого пропорційно змінюється і розмір належних до сплати митних платежів і податку на додану вартість.

Проте в постановах від 21 серпня 2018 року (справа №810/3206/17), від 31 січня 2019 року (справа №814/1045/16) була висловлена правова позиція, що оскільки предметом позову є рішення про коригування митної вартості товарів, то розрахунок судового збору має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була відкоригована оскаржуваними рішеннями.

Різниця між сумами належних до сплати митних платежів, визначених за інвойсною вартістю товарів та сумою фактично сплачених позивачем митних платежів складає 450264,69.

За таких обставин суд вважає, що за вимоги майнового характеру позивач мав сплатити 6753,97 грн., а всього за даним позовом з урахуванням вимог немайнового характеру - 21467,97 грн. Отже саме ця сума підлягає стягненню з відповідача за приписами статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Стосовно залишку суми судового збору суд зазначає, що вона може бути повернута за клопотанням позивача у відповідності до статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Також при звернені до суду із даним позовом, позивачем просив стягнути з відповідача судові витрати на правову професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

За змістом пункту першого частини третьої статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно із ч. 4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу суду надано договір про надання правової допомоги № 01 від 11.02.2019 року, додаткову угоду № 28 від 15.05.2020 року, акт прийняття послуг відповідно до договору про надання правової допомоги від 21.05.2020 року, платіжне доручення № 490 від 05 березня 2020 року про оплату послуги згідно договору № 01 у розмірі 5000,00 грн.

Враховуючи, що позов задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати на правову професійну правничу допомогу на суму 5000,00 грн.

Керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 132-139, 143, 241-246, 250, 255, 295, підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» (, 87548, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Громової, буд. 69) до Одеської митниці Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21а) про визнання протиправними і скасування рішень та карток відмови задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500070/2020/000045/2 та картку відмови № UA 500070/2020/00186 від 03.04.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000041/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00105 від 11.04.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000046/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00121 від 23.04.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000047/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00122 від 23.04.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000048/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00123 від 23.04.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000049/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00146 від 14.05.2020 року.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 500130/2020/000050/2 та картку відмови № UA 500130/2020/00147 від 14.05.2020 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21а) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ ТРАСТ-КОМПАНІ» (, 87548, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Громової, буд. 69) судові витрати в сумі 26467,97 грн. (судовий збір 21467,97 грн. та витрати на правову професійну правничу допомогу 5000,00 грн.).

Повний текст рішення складено 22 жовтня 2020 року.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.П. Бабаш