Справа № 420/10756/20
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2020-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
21 жовтня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Марин П.П., розглянувши матеріали адміністративного позову військової частини НОМЕР_1 ВМС Збройних сил України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не донос речового майна

ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов військової частини НОМЕР_1 ВМС Збройних сил України до ОСОБА_1 , в якому позивач просить:

стягнути з громадянина ОСОБА_1 кошти за не донос речового майна у розмірі 3074 (три тисячі сімдесят чотири) гривні 29 коп. на користь військової частини НОМЕР_1 (реквізити для оплати МФО 820172 р/р НОМЕР_2 , отримувач військова частина НОМЕР_1 ).

Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 7 ст. 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно з п. 3) ч. 4 ст. 169 КАС України позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Даний адміністративний позов підписаний та поданий помічником командира частини з правової роботи військової частини НОМЕР_1 капітаном юстиції ОСОБА_2 . На підтвердження повноважень до адміністративного позову додана копія довіреності від 01.07.2020 №1499, яка підписана командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Згідно з ч.3 ст. 155 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Проте, жодних доказів на підтвердження повноважень діяти від імені установи до адміністративного позову не додано (наказ про призначення, посадова інструкція тощо) При цьому, не додано до адміністративного позову і доказів того, що ОСОБА_4 перебуває у трудових відносинах з військовою частиною НОМЕР_1 .

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази щодо наявності повноважень звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Також, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Так, Кодексом адміністративного судочинства встановлений тримісячний строк для звернення суб`єктів владних повноважень з позовною заявою до адміністративного суду.

Як вбачається з адміністративного позову та додатків до нього, відповідача звільнено з військової служби, відповідно до наказу №253 від 29.12.2017 року, тобто майже 3 роки тому.

Разом з тим, в адміністративному позові зазначено, що дебіторська заборгованість, яка перебувала на обліку у військовій частині НОМЕР_1 згідно з актом приймання-передачі від 07.03.2019 року передана до військової частини НОМЕР_3 . Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 22.04.2020 року по справі №496/1270/20 у відкритті провадження у справі за вказаним позовом було відмовлено та роз`яснено, що розгляд справи віднесено до юрисдикції адміністративних судів.

Проте, позивачем не надано до суду доказів на підтвердження зазначених обставин, зокрема розпорядження про зарахування військової частини на фінансове забезпечення, доказів звернення до суду з відповідними позовними вимогами, тощо).

Разом з тим, зважаючи на зазначені в адміністративному позові обставини, слідує, що позивач щонайменш з березня 2019 року був обізнаний про наявність дебіторської заборгованості, проте звернувся до суду лише у квітні 2020 року, тобто з пропуском 3-місячного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Крім того, відмова у відкритті провадження у справі у зв`язку з порушенням позивачем предметної підсудності не є підставою для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

При цьому, позивачем не зазначено в адміністративному позові стосовно обставин, які унеможливили звернення до суду з даним адміністративним позовом в період з березня 2019 року по квітень 2020 року, та з травня 2020 року по теперішній час, у строки встановлені Кодексом адміністративного судочинства.

Таким чином, даний адміністративний позов поданий з суттєвим пропуском строку звернення до суду.

Отже, позивачу необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Також, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справ «Креуз проти Польщі», «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Отже, в порушення ч.3 ст.161 КАС України позивач до позовної заяви не надав документу про сплату судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень або юридичною особою адміністративного позову немайнового характеру, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень або юридичною особою адміністративного позову майнового характеру, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Так позивач просить стягнути з ОСОБА_1 кошти за не донос речового майна, що є вимогами майнового характеру.

З огляду на заявлені позивачем вимоги позивач повинен надати до суд докази сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. за вимоги майнового характеру.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

В порушення зазначеної норми, позивач не додав до адміністративного позову доказів направлення відповідачу позовної заяви з додатками, при цьому копію адміністративного суду додана копія позовної заяви з додатками, що не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства.

Згідно зі ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду доказів на підтвердження наявності адміністративної процесуальної правосуб`єктності, повноважень суб`єкта владних повноважень звертатись до суду з даним адміністративним позовом, клопотання про поновлення строку звернення до суду з відповідними доказами поважності причин його пропуску, доказів сплати судового збору та доказів направлення адміністративного позову відповідачу.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:
Адміністративний позов військової частини НОМЕР_1 ВМС Збройних сил України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не донос речового майна залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Марин