Справа № 320/4236/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4236/19
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 жовтня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Бужак Н.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 104/13-02 від 01.07.2016 року у розмірі 25 000,00 грн.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Головне управління Державної податкової служби у Київській області 07 жовтня 2020 року повторно звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, суддя вважає, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 300 КАС України передбачено, що за відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи відмови у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Стаття 295 КАС України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Матеріали справи свідчать, що Головне управління Державної податкової служби у Київській області оскаржує рішення Окружний адміністративний суд міста Києва від 30 березня 2020 року, тоді як апеляційну скаргу направлено на адресу суду 07 жовтня 2020 року, що підтверджується відбитком печатки на конверті про направлення апеляційної скарги.

Як убачається із копії супровідного листа та зазначено апелянтом, останній отримав копію оскаржуваного рішення 13 квітня 2020 року.

Разом з тим, апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що Головним управління Державної податкової служби у Київській області апеляційна скарга подана в межах процесуального строку, оскільки копію судового рішення отримано апелянтом лише 13.04.2020 року.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку про безпідставність та необґрунтованість останнього, з огляду на наступне.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Таким чином, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як свідчать матеріали справи, Головне управління Державної податкової служби у Київській області в межах строку встановленого статтею 295 КАС України, а саме 12 травня 2020 року, звернулось до суду з апеляційною скаргою на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року у справі №320/4236/19, в якій просило скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2020 року встановлено Головному управлінню Державної податкової служби у Київській області десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання копії ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами).

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області (апеляційна скарга направлена на адресу суду 17 червня 2020 року) та призначено справу №320/4236/19 до апеляційного розгляду.

Крім того, Головне управління Державної податкової служби у Київській області 12 травня 2020 року (що підтверджується відбитком штемпеля на поштовому конверті) повтороно звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2020 року встановлено Головному управлінню Державної податкової служби у Київській області десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання копії ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами).

Відповідно до ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 12 травня 2020 року на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - повернуто особі, яка її подала.

Таким чином, Головне управління Державної податкової служби у Київській області має подати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою від 07 жовтня 2020 року та надати відповідні докази.

Крім того, пунктом 1 частини 5 статті 296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області до апеляційної скарги не долучено документ про сплату судового збору.

Разом з тим, відповідно до акту Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2020 року №719, складений на підставі Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, апеляційна скарга, яка надійшла з Київського окружного адміністративного суду 19 жовтня 2020 року має такі недоліки: відсутні додатки, які вказані в додатках до апеляційної скарги Головного управлінням Державної податкової служби у Київській області.

Таким чином, апелянт відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України повинен додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3.1 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону за подання до суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставки судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", встановлено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року встановлено у розмірі 1921 грн.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги відповідно становить 1152,60 грн (1921*0,4=768,40; 768,40*150%/100%=1152,60).

Оскільки Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області не було сплачено судовий збір, то апелянт має сплатити судовий збір у сумі 1152,60 грн.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Шостого апеляційного адміністративного суду. Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA1026007, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Крім того, як свідчать матеріали справи, Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області подано дві апеляційні скарги 12 травня 2020 року та 17 червня 2020 року, які містять аналогічні вимоги до суду апеляційної інстанції та підписані предтавником відповідача - Вадимом Копиловим .

Таким чином, відповідач має уточнити вимоги, які він висуває до суду апеляційної інстанції, зазначити яку апеляційну скаргу ним подано до судута яку він просить розглянути, а також визначитись, чи є ці апеляційні скарги різними і їх належить розглядати окремо.

Вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У зв`язку з викладеним, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та запропонувати апелянту усунути вказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та документа про сплату судового збору в розмірі 1152,60 грн.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Апеляційні скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 березня 2020 року у справі №320/4236/19 залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Державної податкової служби у Київській області десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Бужак Н.П.