Справа № 308/584/20
Суддя: Фазикош О. В.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.10.2020 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді Фазикош О.В., за участю секретаря Лупак В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами спрощеного позовного провадження, в місті Ужгород адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до сержанта поліції Бобітко Андрія Васильовича - інспектор батальйону №1 роти №3 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, співвідповідач: Департамент патрульної поліції про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 20.10.2020 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали,повний текст ухвали складено 23.10.2020 року.

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом до відповідача сержанта поліції Бобітко Андрія Васильовича - інспектор батальйону №1 роти №3 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту співвідповідач: Департамент патрульної поліції патрульної поліції про скасування постанови.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 21 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сержанта поліції Бобітко Андрія Васильовича - інспектор батальйону №1 роти №3 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови відкрито провадження. Постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28.05.2020 р. ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області залучено до участі у справі в якості співвідповідача Департамент патрульної поліції.

В судове засідання призначене на 30.09.2020 року позивач повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 29.09.2020 року від ОСОБА_1 , надійшла заява в якій останній просив суд відкласти розгляд справи оскільки він не має можливості брати участь у розгляді справи. Вказану заву мотивує карантинними обмеженнями в м. Ужгород та захворювання на COVID-19 в Ужгородському міськрайонному суді.

В судове засідання призначене на 20.10.2020 року позивач повторно не з`явився. Суд констатує, що позивач був повідомленим про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом надсилання поштою повістки про виклик до суду на розгляд справи, а також шляхом розміщення оголошення про виклик його до суду для участі у розгляді даної справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення позивача про розгляд справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином заяв та клопотань не подавав.

Представник співвідповідача, повідомлений належним чином в судове засідання не з`явився, заяв та клопотань не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Листи якими позивачу направлялися: копія ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки повернулися на адресу суду з поштовими відмітками: «за закінченням терміну зберігання».

Окрім того,оголошення про виклик позивача в судове засідання по розгляду даної справи здійснювався шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Отже, суд вжив усі можливі заходи, що належного повідомлення позивача про розгляд справи. Сліді зазначити, що повідомлення позивача шляхом розміщення повідомлення на сайті суду здійснювалося двічі, а саме в судове засідання призначене на 15 год. 15 хв. 28.05.2020 р. та на 14 год. 40хв. 30.09.2020 р., а також на 13 год. 10 хв. 20.10.2020 р.

Відповідно до ст. 131 КАС України, учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.

Окрім того, від позивача 29.09.2020 р. надійшла заява про відкладення розгляду справи, що призначений на 14 год. 40 хв. 30.09.2020 р. Вказане свідчить про те, що ОСОБА_1 про розгляд справи було відомо. Належним чином повідомлений був позивач і про розгляд справи призначений на 20.10.2020 р.

А отже, суд приходить до висновку, що позивач належним чином, неодноразово повідомлявся про час та місце розгляду справи, однак своїм процесуальним правом не скористався на розгляд справи не з`явився повторно.

Частина 5 ст. 205 КАС України, передбачає, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інших умов, у тому числі й існування поважних причин неявки, процесуальний закон не передбачає, а тому право суду залишити позов без розгляду від цієї обставини не залежить.

Таким чином, саме факт неявки позивача в судове засідання вдруге, тобто повторно, за наявності вищевикладених умов у їх сукупності є підставою для залишення позову без розгляду.

Суд констатує що позивач в судові засідання призначені судом на 09.15 год. 31.01.2020 р., на 13.30 год. 27.03.2020 р., на 15.15 год. 28.05.2020 р., на 09.20 год. 09.07.2020 р., на 14.40 год. 30.09.2020 р., а так само на 20.10.2020 р., повторно не з`явився.

З наведеного вбачається, що позивач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи повторно в судове засідання не з`явився, із заявою про розгляд справи без його участі до суду не звертався.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади. З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз викладених вище обставин повторної неявки в судові засідання заявника, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви.

Судом в повній мірі було дотримано усі вимоги КАС України, щодо повідомлення осіб, які беруть участь у справі.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ч.5 ст. 205, п.4 ч.1 ст. 240, 286 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до сержанта поліції Бобітко Андрія Васильовича - інспектор батальйону №1 роти №3 Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, співвідповідач: Департамент патрульної поліції про скасування постанови залишити без розгляду.

Відповідно до ч.4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою ст. 299 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання), при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош