Справа № 380/1837/20
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 рокуЛьвівСправа № 380/1837/20 пров. № А/857/8656/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Улицького В.З. та Кузьмича С.М.,

з участю секретаря судового засідання - Омеляновської Л.В.,

а також сторін (їх представників):

від позивача - Алексеєнко А.А.;

від відповідача - Заяць Б.Р.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09.06.2020р. в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Західуніверсал Плюс» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними і скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (суддя суду І інстанції: Брильовський Р.М., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 14 год. 35 хв. 09.06.2020р., м.Львів; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: 16.06.2020р.), -

В С Т А Н О В И В:

04.03.2019р. позивач Товариство з обмеженою відповідальністю /ТзОВ/ «Західуніверсал Плюс» звернувся до суду із адміністративним позовом, у якому просив поновити строк звернення до суду; визнати протиправним та скасувати прийняті відповідачем Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю /ДАБК/ у м.Львові наступні рішення:

припис від 24.12.2019р. про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

припис від 24.12.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

постанову № 2-м від 20.01.2020р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.1-3).

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 09.06.2020р. заявлений позов задоволено; визнано протиправними та скасовані прийняті відповідачем Інспекцією ДАБК у м.Львові припис від 24.12.2019р. про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, припис від 24.12.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт, постанову № 2-м від 20.01.2020р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; вирішено питання про розподіл судових витрат (а.с.124-128).

Не погодившись з винесеним судовим рішенням, його оскаржив відповідач Інспекція ДАБК у м.Львові, який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що в своїй сукупності призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні заявлених позовних вимог відмовити (а.с.133-153).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що в період з 20.12.2019р. до 24.12.2019р. посадовими особами Інспекції ДАБК у м.Львові здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1», за результатами якої складено Акт № 748-пп від 24.12.2019р.

Проведеною перевіркою встановлено здійснення позивачем за вказаною адресою (поряд із зупинкою громадського транспорту) реконструкції нежитлової будівлі під літ. «В-1» (категорія складності СС2) яка, згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на праві приватної власності належить ТзОВ «Західуніверсал Плюс» на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер ЛВ 64, виданої 27.04.2016р. Департаментом ДАБІ у Львівській обл.

Під час проведення перевірки здійснено візуальне обстеження та проведено контрольні заміри об`єкта будівництва, в ході яких зафіксовано влаштування з/б плити розміром 14,16 х 5,65 м, на якій встановлено елементи металевого каркасу будівлі, розміром 13,82 х 5,23 м, вистою 4,3 м.

Проектної документації та дозвільного документа на право проведення вищевказаних будівельних робіт при проведенні даної позапланової перевірки позивачем не надано.

В спростування висновків суду першої інстанції наголошує на тому, що до початку проведення розглядуваної перевірки законодавством не передбачений обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти про позапланову перевірку (такий обов`язок встановлений для планової перевірки).

Службове посвідчення було пред`явлено інспектором представнику суб`єкта містобудування, якому також надано копію направлення для проведення позапланової перевірки. Оскільки процедура таких дій не передбачена, тому надати будь-які докази на підтвердження цих обставин неможливо.

Окрім цього, чинним законодавством не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснювати складання документів за результатами проведеної перевірки в присутності суб`єкта містобудування.

Представник позивача не з`явився в останній день перевірки для отримання процесуальних документів, через що останні були скеровані на його адресу поштою та вручені адресатові 04.01.2020р.

Звідси, процедура проведення перевірки та накладення штрафу, винесення приписів є дотриманою зі сторони апелянта.

Стосовно виявленого порушення у сфері містобудування наголошує на тому, що належність вказаного об`єкта позивачу визначена за даними державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Будь-яких доказів проведення будівельних робіт по реконструкції об`єкта позивачем не надано, а візуальний вигляд об`єкта будівництва можна зрозуміти із проведеної фотофіксації. Також позивачем взято дозвіл № 102/19 в 2019 році для виконання робіт з порушенням об`єктів благоустрою для влаштування будівельного майданчика із зазначенням виду робіт «Реконструкція МАФ».

Позивачем ТзОВ «Західуніверсал Плюс» скеровано до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому вважає її безпідставною, необґрунтованою і такою, що не підлягає до задоволення. Наголошує на тому, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального та процесуального законодавства, ухвалив законне і справедливе судове рішення (а.с.166-174).

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача на підтримання поданої скарги, заперечення представника позивача, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено під час судового розгляду, на підставі звернення ОСОБА_1 , зареєстрованого в «Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради» № 3-П- від 18.12.2019р., відповідачем Інспекцією ДАБК у м.Львові було видано направлення для проведення позапланової перевірки № 748-пп від 20.12.2019р. на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; строк дії направлення складав з 20.12.2019р. до 24.12.2019р. (копія направлення під час судового розгляду не представлена).

В період з 20.12.2019р. до 24.12.2019р. посадовою особою Інспекція ДАБК у м.Львові (головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Козак А.В.) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1».

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено Акт № 748-пп від 24.12.2019р., яким виявлено допущені зі сторони позивача порушення вимог п.3 ч.1 ст.34, ч.1 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. постановою КМ України № 466 від 13.04.2011р. (а.с.4-15).

Зокрема, проведеною перевіркою за адресою: АДРЕСА_1 (поряд із зупинкою громадського транспорту), встановлено здійснення силами позивача реконструкції нежитлової будівлі під літерою «В-1», яка, згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, належить на праві приватної власності ТзОВ «Західуніверсал Плюс» () на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер: ЛB 64, виданої 27.04.2016р. Департаментом ДАБІ у Львівській обл. (а.с.67-68).

В Єдиному реєстрі ДАБІ України, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, за вказаною адресою на час проведення перевірки була відсутньою інформація про реєстрацію дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт ТзОВ «Західуніверсал Плюс».

Згідно з даними, зазначеними у декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер: ЛB 64, виданої 27.04.2016р. Департаментом ДАБІ у Львівській обл., вищевказаний об`єкт належить до об`єктів III категорії складності.

Відповідно до таблиці А.1 додатку А ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» вищевказаний об`єкт будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, належить до об`єктів із середніми наслідками - СС2.

Під час проведення перевірки здійснено візуальне обстеження та проведено контрольні заміри об`єкта будівництва, в ході яких зафіксовано, що за адресою: АДРЕСА_1, позивачем влаштовано з/б плиту розміром 14,16 х 5,65 м, на якій встановлено елементи металевого каркасу будівлі розміром 13,82 х 5,23 м, вистою 4,3 м.

На час проведення даної позапланової перевірки на зазначеному об`єкті будівництва проводяться будівельні роботи, а саме зварювальні роботи металевих конструкцій.

Проектної документації та дозвільного документа на право проведення вищевказаних будівельних робіт при проведенні даної позапланової перевірки ТзОВ «Західуніверсал Плюс» не надано.

До Акту перевірки представлені матеріали фотофіксації (а.с.59-66), однак із змісту таких прив`язки до конкретної місцевості (вулиці, будинку) не убачається.

За результатами вказаної перевірки керівнику ТзОВ «Західуніверсал Плюс» видано припис від 24.12.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис від 24.12.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с.16, 17).

Також 24.12.2019р. відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого позивачем ТзОВ «Західуніверсал Плюс» здійснюється за адресою: АДРЕСА_1, реконструкція нежитлової будівлі під літ.«В-1», яка належить визначеному товариству на праві приватної власності, без проектної та дозвільної документації, зокрема, без отримання дозволу на виконання будівельних робіт у відповідному органі державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушені вимоги п.3 ч.1 ст.34, ч.1 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. постановою КМ України № 466 від 13.04.2011р.

Складені Акт перевірки, приписи та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності скеровані на адресу позивача згідно супровідного листа № 0006-вих-4495 від 26.12.2019р., що засвідчується фіскальним чеком від 26.12.2019р. (а.с.70) та отримані адресатом 04.01.2020р. (а.с.71).

Про розгляд справи щодо правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивач був повідомлений листом відповідача № 0006-вих-1018 від 13.01.2020р., що засвідчується фіскальним чеком від 13.01.2020р. (а.с.118, 119).

20.01.2020р. відповідачем прийнято постанову № 2-м про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», в розмірі 777740 грн. (а.с.19-20).

Окрім цього, позивачем отримано дозвіл № 102/19 в 2019 році для виконання робіт з порушенням об`єктів благоустрою для влаштування будівельного майданчика із зазначенням виду робіт «Реконструкція МАФ» за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.110).

Також відповідно до ухвали Франківського районного суду м.Львова від 17.08.2017р. визнано мирову угоду, відповідно до умов якої нежитлова будівля під літ. «В-1», приміщення загальною площею 73,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 передана в рахунок погашення боргу ОСОБА_2 (а.с.23).

Під час апеляційного розгляду справи позивачем подані письмове опитування керівника ТзОВ «Західуніверсал Плюс» ОСОБА_3 , відповідно до письмових пояснень якої очолюване нею підприємство не здійснювало будь-якої реконструкції об`єкта нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 ; спірна перевірка проводилася без її участі або іншого уповноваженого представника підприємства (а.с.179), а також інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо нежитлової будівлі під літ. «В-1», що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.180-182).

Вирішуючи наведений спір та задовольняючи заявлений позов, суд першої інстанції виходив з того, що під час розгляду справи був встановлений факт неповідомлення відповідачем позивача про дату і час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництву. Складені відповідачем документи не були своєчасно отримані позивачем.

Також прийняття спірної постанови про накладення штрафу відбулося за обставин неналежного повідомлення позивача про розгляд справи.

Додатково суд наголосив на тому, що відповідачем під час проведення перевірки не було з`ясовано дійсного власника об`єкта будівництва, що також було наслідком незабезпечення права позивача на участь в здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення заявленого позову такими, що відповідають фактичним обставинам справи та нормам чинного законодавства, з наступних причин.

Спірні правовідносини регулюються приписами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р. (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Зокрема, відповідно до ст.41 цього Закону державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМ України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт (п.п.2, 3 ч.3 ст.41 наведеного Закону).

Пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є в тому числі: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктами 16, 17 зазначеного Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

В частині неналежного повідомлення позивача про час та місце проведення перевірки колегія суддів враховує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (п.1 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р.).

Згідно з п.п.7 і 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, серед іншого, зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Таким чином, обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю завчасно надсилати повідомлення про проведення позапланової перевірки суб`єкту містобудування не визначений.

Між тим, останнім абзацом п.12 вказаного Порядку визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Звідси, фіксування актом позапланової перевірки факту відсутності суб`єкта містобудування на об`єкті під час перевірки передує інформування такого суб`єкта про таку перевірку.

При цьому, колегія суддів вважає, що попереднє попередження суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу (тобто, заздалегідь до дати перевірки) не є тотожним поняттю інформування такого суб`єкта про проведення позапланової перевірки перед початком цієї перевірки в цілях забезпечення присутності посадових осіб або належно уповноважених представників суб`єкта містобудування. У протилежному випадку останній не буде поінформований про таку перевірку та буде позбавлений можливості взяти участь в її проведенні.

Під час вирішення наведеного питання колегія суддів враховує позицію, яка висловлена Верховним Судом у постановах від 14.11.2019р. у справі № 822/680/16, від 31.10.2019р. у справі № 822/681/16, від 08.11.2019р. у справі № 400/2866/18, від 21.05.2020р. у справі № 208/6557/16-а, яка в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України та ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковою під час вирішення наведеного спору.

Як достовірно з`ясовано під час судового розгляду, відповідач не інформував позивача про початок проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1», тобто, ним не були вжиті допустимі та необхідні заходи для прибуття та участі представників позивача на об`єкт містобудування.

Відповідно до п.п.9, 13, 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Виходячи із системного змісту наведених норм слідує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб`єктів містобудування (їх представників) повинен не лише поінформувати останнього (за їх присутності) про проведення перевірки, а також посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, лише у випадку належного поінформування суб`єкта містобудування (за їх присутності) про проведення перевірки є можливим забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки, а також встановлення факту недопуску до проведення перевірки.

Отже, згідно фактичних обставин справи відповідачем не надано достовірних доказів того, що позивач був повідомлений про проведення розглядуваної перевірки. Керівник або уповноважені представники ТзОВ «Західуніверсал Плюс» не знаходилися на об`єкті будівництва під час проведення перевірки, їм не були пред`явлені службове посвідчення та надано копію направлення для проведення позапланової перевірки.

В спростування таких тверджень позивача відповідачем не надано чіткої інформації про час та місце пред`явлення службового посвідчення та надання копії направлення для проведення позапланової перевірки, а також не зазначено конкретних осіб, у присутності яких були вчинені такі дії.

Водночас, допущені органом державного архітектурно-будівельного контролю процедурні порушення оцінюються колегією суддів з огляду на те, що останні вплинули на можливість позивача захистити свої права, призвели до невірного встановлення обставин порушення та застосування відповідних санкцій.

З врахуванням наведеного, виявлені та оформлені з порушенням законодавства результати перевірки не можуть бути покладені в основу прийняття рішень відповідного компетентного органу, зокрема приписів, постанови про притягнення позивача до відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи вищенаведене, при проведенні перевірки посадовою особою Інспекції ДАБК у м.Львові було порушено процедуру проведення позапланового заходу, визначену Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., а відтак Акт перевірки, який складений з порушенням встановлених норм, не може слугувати належною правовою підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Наведені порушення процедури здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності проаналізовані під час апеляційного розгляду та їм надано однозначну оцінку - такі в своїй сукупності призвели до недотримання процедури проведення перевірки, через що наслідки такої не мають юридичної сили.

Стосовно решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що під час проведення позапланової перевірки відповідачем було визначено власника об`єкта містобудування із використанням даних державного реєстру.

Водночас, позивач заперечує належність йому вказаного об`єкта, оскільки такий на умовах мирової угоди по судовій справі перейшов у власність іншої особи.

За таких умов важливим моментом є з`ясування виконавців будівельних робіт, які були зафіксовані під час проведення перевірки. Разом з тим, таких осіб, їх перебування у трудових відносинах з позивачем або іншою підрядною організацією під час проведення перевірки не з`ясовано, а тому слід вважати недоведеним факт здійснення реконструкції спірного об`єкта саме силами ТзОВ «Західуніверсал Плюс» (власними або залученими).

Окрім цього, реєстрація права власності у випадку його переходу до нового власника залежить виключно від дій нового власника. У разі ж невжиття новим власником заходів для переоформлення права власності позивач, в разі забезпечення його участі під час перевірки, міг під час проведення перевірки заперечувати належність йому вказаного об`єкта, клопотати про залучення до перевірки дійсного власника, надавати підтверджуючі документи тощо.

Додатково колегія суддів враховує, що право власності на спірний об`єкт містобудування зареєстровано за ОСОБА_2 19.02.2020р. (а.с.180-182), що підтверджує доводи позивача про невірне визначення ТзОВ «Західуніверсал Плюс» суб`єктом містобудування в розглядуваному випадку.

Також дозвіл № 102/19 не може вважатися доказом виконання будівельних робіт ТзОВ «Західуніверсал Плюс», оскільки останній отриманий на порушення об`єктів благоустрою для влаштування будівельного майданчика по встановленню малої архітектурної форми, тобто, тимчасової споруди. Вказана тимчасова споруда підлягала встановленню ТзОВ «Західуніверсал Плюс» за адресою: АДРЕСА_1, оскільки підприємство мало право на встановлення такої відповідно до ухвал Львівської міської ради № 1568 від 02.03.2017р., № 3417 від 17.05.2018р., № 1613 від 02.03.2017р., договору на право тимчасового користування елементами благоустрою для розміщення тимчасових споруд № Ш-2013-17 (д-18) від 31.08.2018р. Строк дії цього дозволу був визначений з 01.10.2019р. по 03.12.2019р.

Отже, на період з 20.12.2019р. до 24.12.2019р. позивачем жодного дозволу на порушення елементів благоустрою не було отримано.

Наведені висновки в своїй сукупності мають ключове та принципове значення для вирішення розглядуваного спору, при цьому решта порушень, які були виявлені відповідачем під час проведення позапланової перевірки виходять за рамки наведеного спору.

Водночас, доводи апелянта побудовані на переоцінці наявних доказів і усуненні помилок застосування норм матеріального права судом першої інстанції; будь-яких нових доказів до матеріалів справи останнім не представлено.

Також колегія суддів враховує, що при зверненні до суду із розглядуваним позовом ТзОВ «Західуніверсал Плюс» просив поновити строк звернення до суду в частині оскарження постанови № 2-м від 20.01.2020р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З урахуванням висновків суду фактично такий строк поновлено судом, при цьому будь-яких заперечень в цій частині від учасників справи не надходило.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, якими доводи відповідача відхилено.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про підставність та обґрунтованість заявлених вимог, а тому розглядуваний позов підлягає до задоволення, з вищевикладених мотивів.

Згідно ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта Інспекцію ДАБК у м.Львові.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.1 ч.1 ст.315, ст.316, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09.06.2020р. в адміністративній справі № 380/1837/20 залишити без задоволення, а вказане рішення суду - без змін.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді В. З. Улицький
С. М. Кузьмич
Дата складення повного тексту судового рішення: 21.10.2020р.