Справа № 160/6863/20
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи

13 жовтня 2020 року м. Київ№ 160/6863/20
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Патратій О.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви

ОСОБА_1

до Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України"

про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії

Підстави позову: порушення вимог чинного законодавства.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив суд:

- визнати недійсним медичні висновки Центральної лікарсько-експертної комісії інституту медицини праці Академії медичних наук від 09.06.2015р., а також виписку із медичної карти стаціонарного хворого від 09.06.2015р. № 511 та № 35/779 від 01.10.2019р., а також виписку із медичної карти стаціонарного хворого № 9928 від 03.10.2019р.;

- зобов`язати відповідача прийняти рішення щодо визнання зв`язку його хронічних захворювань як наслідку праці в шкідливих умовах на підприємствах.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2020р. справу передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказаний адміністративний позов 12.08.2020 передано судді Патратій О.В.

Судом було встановлено, що позовна заява була подана до суду 19.06.2020р., тобто з пропуском шестимісячного строку для звернення до адміністративного суду визначеного частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Клопотання про поновленого строку позивачем до позовної заяви не додано.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.08.2020р. суд залишив позовну заяву без руху у зв`язку з її поданням з порушенням шестимісячного строку звернення до суду передбаченого ст. 122 КАС України та відсутністю клопотання про його поновлення. Також суд встановив позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням поважності підстав для його поновлення.

28.09.2020р. позивачем подано оновлена та доповнена позовна заява, в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним медичні висновки Центральної лікарсько-експертної комісії інституту медицини праці Академії медичних наук від 09.06.2015р. № 21/454, а також виписку із медичної карти стаціонарного хворого від 09.06.2015р. № 511 та № 35/779 від 01.10.2019р., а також виписку із медичної карти стаціонарного хворого № 9928 від 03.10.2019р.;

- зобов`язати відповідача прийняти рішення щодо визнання зв`язку його хронічних захворювань як наслідку праці в шкідливих умовах на підприємствах.

Також 28.09.2020р. позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду посилається на те, що про виписки № 511 від 09.06.2015р., № 35/779 від 01.10.2019р. та № 9928 від 03.10.2019р. позивачу стало відомо 20.10.2019р.

Проте суд вважає неповажними такі підстави для поновлення пропущеного строку в частині виписки № 511 від 09.06.2015р., оскільки відповідних доказів, що це підтверджують, суду позивачем не подано.

Крім того, щодо позовних вимог в частині висновку від 09.06.2015р. № 21/454 позивачем взагалі не наведено будь-яких підстав поважності причин пропуску такого строку.

Згідно статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, позивачем не наведено поважних причин щодо не звернення з даним позовом в частині позовних вимог щодо виписки № 511 від 09.06.2015р. та висновку від 09.06.2015р. № 21/454.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Додаткового суд враховує, що Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним.

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку на звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи те, що позивачем не наведено причин поважності пропуску строку звернення до суду та не надано доказів поважності причин пропуску даного строку в частині позовних вимог щодо виписки № 511 від 09.06.2015р. та висновку від 09.06.2015р. № 21/454, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви в цій частині відповідно до вимог частини 2 статті 123 КАС України.

Щодо решти позовних вимог, а саме виписок № 35/779 від 01.10.2019р. та № 9928 від 03.10.2019р., то суд визнав подану позовну заяву і додані до неї матеріали достатніми для відкриття провадження у справі.

Згідно зі статтями 12, 19, 20, 26 Кодексу адміністративного судочинства України зазначений спір відноситься до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства у формі спрощеного позовного провадження за правилами, встановленими статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позовна заява відповідає вимогам статтям 160-161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України. Підстав для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, залишення позовної заяви без руху або її повернення не встановлено.

Керуючись статтями 12, 19, 20, 26, 122, 123, 160, 161, 171, 243, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Повернути ОСОБА_1 позовну заяву в частині позовних вимог про визнання недійсним медичного висновку Центральної лікарсько-експертної комісії інституту медицини праці Академії медичних наук від 09.06.2015р. № 21/454 та виписку із медичної карти стаціонарного хворого від 09.06.2015р. № 511.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі в частині позовних вимог про визнання недійсною виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 35/779 від 01.10.2019р., а також виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 9928 від 03.10.2019р.

Справа буде розглядатись суддею Патратій О.В.

3. Здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до статей 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України за наявними в матеріалах судової справи доказами після спливу строків для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення.

4. Запропонувати відповідачу подати суду у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі:

- відзив на позовну заяву та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи;

- всі матеріали, що були або мали бути взяті відповідачем до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дії, допущенні бездіяльності, з приводу яких подано позов.

5. Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

6. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Повідомити відповідача про можливість отримання примірника матеріалів позовної заяви з додатками лише безпосередньо у суді (відповідно до пункту дванадцятого частини дев`ятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України України).

7. У разі подання до суду відзиву на позов, запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у десятиденний строк з моменту отримання відзиву.

Копію відповіді на відзив надіслати відповідачу, докази чого надати суду.

8. Роз`яснити, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення, пояснення тощо) є правом учасника справи, такі заяви повинні відповідати вимогам, встановленим статтями 162-164 Кодексу адміністративного судочинства України та подаватись до суду з доказами їх направлення з додатками іншім учасниками справи.

Докази, заяви з процесуальних питань подаються до суду відповідно до статей 79, 166-167 цього Кодексу.

9. Звернути увагу учасників справи, що письмові докази, які подаються до суду мають бути оформлені відповідно до вимог ст. 94 КАС України, зокрема, вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

10. Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

11. Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Патратій

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.