Справа № 420/483/20
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 жовтня 2020 р. Справа № 420/483/20

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Лук`янчук О.В., суддів Бітова А. І., Ступакової І. Г., перевіривши апеляційну скаргу Управління Держпраці у Миколаївській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 р. по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Борол ЛТД" до Управління Держпраці у Миколаївській області про скасування постанови та припису

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 р. позов Товариствоа з обмеженою відповідальністю "Борол ЛТД" задоволено.

На зазначене рішення суду Управління Держпраці у Миколаївській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2020 року, апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено апелянту десятиденний строк з моменту отримання ухвали суду для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших причин пропуску строку.

Апелянту роз`яснено наслідки невиконання вимог ухвали суду, передбачені ст.299 КАС України.

На адресу суду від Управління Держпраці у Миколаївській області надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заяви, апелянт зазначає, що причини пропуску строку зумовлені саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, оскільки структурою та штатним розписом на 2020 рік затверджено чисельність сектору юридичного забезпечення апелянта у кількості 2 посад.

Вивчивши доводи клопотання колегія суддів приходить до наступного.

Особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленим судовим рішенням, можуть скористатися правом його оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку та строки.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС, одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Частина друга статті 44 КАС покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

При цьому суд зазначає, що не укомплектування сектору юридичного забезпечення управління не є поважною причиною для поновлення строку, оскільки процесуальним законом чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Отже держава в особі органів влади, що діють як суб`єкти владних повноважень та звертаються до суду з метою захисту інтересів у правовідносинах, які виникли з приводу реалізації ними публічно-владних управлінських функцій, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 22 грудня 2018 року у справі №826/3576/17.

Отже, неналежна організація роботи органу та порядок виконання відповідних обов`язків в частині дотримання процесуальних строків звернення до суду, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку, оскільки апелянт є суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти у спосіб та строки передбачені законодавством України, оскільки такий обов`язок покладається на сам державний орган та не залежить від об`єктивних зовнішніх чинників.

При цьому, колегія суддів зазначає. що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Разом з тим, апелянт як при поданні апеляційної скарги, так і в межах встановленого судом апеляційної інстанції строку, не вказав підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, які б ґрунтувались на наявності обставин, що відповідають наведеним вище критеріям.

Також, суд звертає увагу, що на теперішній час на території України запроваджено адаптивний карантин. При цьому, робота державних органів та виконання їх функцій не припинена.

Постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", від 16.03.2020 № 215 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211" та постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 (зі змінами та доповненнями) "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", не припинено роботу органів державної влади - як судів, так і управлінь держпраці, а лише переведено їх на особливий режим роботи, у зв`язку з чим відповідач як орган державної влади, зобов`язаний організувати свою роботу таким чином, щоб забезпечити виконання покладених на нього повноважень.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає необґрунтованим клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно з п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Отже, станом на 20 жовтня 2020 року недоліки апеляційної скарги не усунуто, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до ч. 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з п. 3 частини першої ст. 7 вказаного Закону сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Таким чином, враховуючи, що апеляційним судом було відмовлено у відкритті апеляційного провадження у справі, колегія суддів приходить до висновку про повернення апелянту сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 6306,00 грн. з Державного бюджету України

Керуючись п.4 ч. 1 ст.299 КАС України, ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

В задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління Держпраці у Миколаївській області відмовити.

Повернути Управлінню Держпраці у Миколаївській області сплачений згідно платіжного доручення №334 від 04.08.2020 року судовий збір у розмірі 6306,00 грн. (шість тисяч триста шість гривень) з Державного бюджету України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Лук`янчук О.В.
Судді Бітов А.І. Ступакова І.Г.