Справа № 855/71/20
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/71/20
УХВАЛА

20 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Лічевецького І.О.,

Мельничука В.П.,

перевіривши матеріали адміністративного позову Голови Бердянської міської організації Слов`янської партії, члена Бердянської територіальної виборчої комісії Книша Родіона Вікторовича до Центральної виборчої комісії про визнання скасування постанови в частині,

В С Т А Н О В И В :

19 жовтня 2020 року Голова Бердянської міської організації Слов`янської партії, член Бердянської територіальної виборчої комісії Книш Родіон Вікторович звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії, в якому просив: скасувати постанову Центральної виборчої комісії №382 від 13 жовтня 2020 року в частині включення до складу комісій осіб:

- ОСОБА_1 , 1964 року народження - від місцевої організації політичної партії Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина»;

- ОСОБА_2 , 1964 року народження- від місцевої організації політичної партії Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина»;

- ОСОБА_3 , 1973 року народження - від місцевої організації Політичної партії «Воля Народу», які були членами територіальної виборчої комісії 07 жовтня 2020 року, коли було вчинено однократне грубе порушення виборчого законодавства, що стало підставою для дострокового припинення повноважень усього складу Бердянської територіальної виборчої комісії.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Центральною виборчою комісією поспіхом зроблені заміни членів Бердянської територіальної виборчої комісії 08.10.2020 та 10.10.2020, оскільки відбувався процес щодо прийняття рішення про достроковий розпуск Бердянської територіальної виборчої комісії.

Відтак, на думку позивача, включення до нового складу Бердянської територіальної виборчої комісії постановою №382 від 13 жовтня 2020 року осіб, що були членами Бердянської територіальної виборчої комісії станом на 07 жовтня 2020 року є протиправним.

Розглянувши заявлені позовні вимоги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову про скасування постанови Центральної виборчої комісії № 382 від 13 жовтня 2020 року в частині без розгляду, з огляду на наступне.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій визначені статтею 273 КАС України.

У відповідності до частини першої статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Частиною третьою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду.

Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Відповідно до частини шостої статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Так, обчислення процесуальних строків у справах, передбачених, окрім статті 273, врегульовано ст. 270 КАС України.

Згідно частини першої ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

З наведених норм вбачається, що адміністративний позов щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності Центральної виборчої комісії може бути поданий до Шостого апеляційного адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності такою комісією і цей строк поновленню не підлягає. При цьому, днем подання позовної заяви є день їх надходження до відповідного суду, а не дата їх передачі до відділення пошти.

У свою чергу, наслідком пропуску строку звернення до суду з позовною заявою у спорах, пов`язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, тобто є конкретною вказівкою на обов`язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Згідно п. 8.1.1 Постанови Пленуму ВАСУ №15 від 01.11.2013 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процессом», важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з`ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб`єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Оскільки оскаржувана постанова Центральної виборчої комісії була прийнята 13 жовтня 2020 року, останнім днем судового оскарження вказаної постанови є саме 18 жовтня 2020 року.

Водночас, як вбачається зі штемпелю вхідної кореспонденції Шостого апеляційного адміністративного суду, даний адміністративний позов, надійшов до суду лише 19 жовтня 2020 року, а відтак, позивачем пропущено п`ятиденний строк оскарження постанови Центральної виборчої комісії №382 від 13 жовтня 2020 року в частині включення до складу комісій осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі «Хаджіанастасіу проти Греції», пункти 32-37).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Відтак, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, адміністративний позов про визнання протиправною та скасування постанови Центральної виборчої комісії № 382 від 13.10.2020 в частині включення до складу комісій осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які були членами територіальної виборчої комісії 07 жовтня 2020 року, коли було вчинено однократне грубе порушення виборчого законодавства, що стало підставою для дострокового припинення повноважень усього складу Бердянської територіальної виборчої комісії - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.243, 248, 270, 271, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Голови Бердянської міської організації Слов`янської партії, члена Бердянської територіальної виборчої комісії ОСОБА_4 до Центральної виборчої комісії, про визнання скасування постанови в частині - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку частини першої ст.272 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у дводенний строк через Шостий апеляційний адміністративний суд в порядку, встановленому частиною другої статті 278 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді І.О. Лічевецький

В.П. Мельничук

Головуючий суддя Оксененко Олег Миколайович

Судді: Лічевецький Ігор Олександрович