Справа № 810/4267/18
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 810/4267/18

адміністративне провадження № К/9901/28359/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів - Єресько Л.О., Соколова В.М,

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року (суддя Кушнова А.О.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року (судді: Аліменко В.О., Парінова А.Б., Кучма А.Ю.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича, Миронівського районного суду Київської області, Державної казначейської служби України, третя особа: Державна судова адміністрація України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся з позовом до суду до Голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича (відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича щодо ненадсилання до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області заповненої картки обліку даних судді ОСОБА_1 , звільненого на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 23 травня 2017 року №1212/0/15-17 "Про звільнення судді у відставку", протягом трьох днів з дня видання головою Миронівського районного суду Київської області Поліщуком А.С. наказу №13/К від 06 червня 2018 року "Про відрахування судді ОСОБА_1 ";

- зобов`язати голову Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича надіслати до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області заповнену картку обліку даних судді ОСОБА_1 , звільненого на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 23 травня 2017 року №1212/0/15-17 "Про звільнення судді у відставку";

- стягнути з голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ОСОБА_1 протиправною бездіяльністю відповідача, у розмірі 50000,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив про те, що рішенням Вищої ради правосуддя від 23 травня 2017 року №1212/0/15-17 ОСОБА_1 звільнено з посади судді Миронівського районного суду Київської області у відставку, а наказом Миронівського районного суду Київської області від 06 червня 2017 року №13/К позивача відраховано зі штату Миронівського районного суду Київської області. Позивач зазначив, що в силу вимог Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці, народних засідателів та присяжних, яке затверджене рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року №23, голова суду протягом трьох днів із дня видання відповідного наказу надсилає до територіального управління Державної судової адміністрації України заповнену картку обліку даних судді для виготовлення посвідчення судді місцевого суду, звільненого у відставку. Позивач зауважив, що голова Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. не передав своєчасно до Територіального управління ДСА України в Київській області заповнену картку обліку даних судді ОСОБА_1 . У зв`язку з цим, позивач звернувся з відповідною заявою до Миронівського районного суду Київської області, на яку отримав відповідь про необхідність надання ОСОБА_1 кольорової фотокартки, виконаної на світлому фоні, розміром 40х30 мм. Позивач повідомив, що він направив до Миронівського районного суду Київської області відповідну фотокартку, проте, вона не була прийнята з огляду на те, що фото було зроблено на темному (сірому) фоні. На думку позивача, голова Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. протиправно не направив до Територіального управління ДСА в Київській області картку обліку даних судді ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року у позові відмовлено.

Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані тим, що голова Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. у період перебування на посаді голови Миронівського районного суду Київської області включно по 18 жовтня 2018 року не мав повноважень щодо заповнення картки обліку даних судді у відставці ОСОБА_1 , оскільки обов`язки по заповненню такої картки не входять до повноважень саме голови суду. Також суди дійшли висновку, що позивачем не надано жодних доказів спричинення йому моральної шкоди відповідачем, не зазначено та не доведено, в чому вона полягає.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги.

У касаційній скарзі скаржник вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

На переконання скаржника, мотиви суду першої інстанції не відповідають положенням діючого законодавства. Жодний нормативно- правовий акт не зобов`язує суддю у відставці надавати фотокартку або ж підписувати картку обліку даних судді. В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що позивачу ОСОБА_1 пропонувалось чи головою Миронівського районного суду Поліщуком А.С. , чи керівником апарату Голосною Н.А. підписати картку обліку даних судді.

Скаржник вказує на те, що судами не врахувано того, що обов`язок по надсиланню картки обліку даних судді лежить саме на голові місцевого суду, який у відповідності до пункту З частини першої статті 24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» контролює ефективність діяльності апарату суду та уповноважений застосовувати до керівника апарату суду та його заступника дисциплінарні стягнення. Водночас в матеріалах справи відсутні будь-які докази будь-яких ініціатив голови Миронівського районного суду Поліщука А.С. стосовно контролю апарату Миронівського районного суду по питанню заповнення картки обліку даних судді у відставці ОСОБА_1 , її підписання ним, наявності чи відсутності фотокартки.

Позиція інших учасників справи.

Від відповідача до суду надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 , в якому він просить відмовити у задоволенні касаційної скарги ОСОБА_1 , а рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін.

Рух касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 18 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 16 жовтня 2020 року зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.

Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.

З 17 липня 2009 року відповідно до рішення Ради суддів України «Про призначення голів та заступників голів місцевих загальних судів» від 17 липня 2009 року №68 позивача призначено головою Миронівського районного суду Київської області строком на п`ять років.

Відповідно до Закону України «Про відновлення довіри до судової влади в Україні» 11 квітня 2014 року позивач звільнений з адміністративної посади Миронівського районного суду Київської області.

Відповідно до рішення зборів суддів Миронівського районного суду Київської області від 16 квітня 2014 року №4 позивача призначено головою Миронівського районного суду строком на один рік, з 16 квітня 2014 року по 15 квітня 2015 року.

Відповідно до рішення зборів суддів Миронівського районного суду Київської області від 07 квітня 2015 року №6 ОСОБА_1 обрано головою Миронівського районного суду Київської області строком на два роки з 16 квітня 2015 року по 15 квітня 2017 року (а.с.47-51).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 23 травня 2017 року №1212/0/15-17 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Миронівського районного суду Київської області у відставку» звільнено ОСОБА_1 з посади судді Миронівського районного суду Київської області у зв`язку з поданням заяви про відставку (т.1, а.с.61). Наказом Миронівського районного суду «Про відрахування судді ОСОБА_1 » від 06 червня 2017 року №13/К відраховано суддю ОСОБА_1 зі штату Миронівського районного суду Київської області з 06 червня 2017 року (т.1, а.с.62). Того ж дня Миронівський районний суд Київської області листом від 06 червня 2017 року №02-02/77/17 повідомив позивачу про необхідність отримання трудової книжки у зв`язку із відрахуванням ОСОБА_1 зі штату Миронівського районного суду Київської області (т.1, а.с.9).

Трудову книжку позивач отримав 06 червня 2017 року, про що свідчить запис в особовій картці ОСОБА_1 та підпис позивача (а.с.73-80).

Позивач звернувся до Голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. із заявою від 18 червня 2018 року, у якій просив вирішити питання про направлення до територіального управління Державної судової адміністрації України заповненої картки обліку даних судді ОСОБА_1 для виготовлення позивачу посвідчення судді місцевого суду, звільненого у відставку (т.1, а.с.10). Миронівський районний суд Київської області на вказану заяву позивача листом від 19 червня 2018 року №02-02/99/18 повідомив про те, що відповідно до п.2.7 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці, народних засідателів та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року №23, для виготовлення посвідчення позивачу необхідно надати до Миронівського районного суду кольорову фотокартку, виконану на світлому фоні, розміром 40 х 30 мм (т.1, а.с.11).

Листом від 06 липня 2018 року, адресованим голові Миронівського районного суду Київської області Поліщуку А.С. , позивач направив на адресу Миронівського районного суду Київської області кольорову фотокартку, виконану на світлому фоні, розміром 40 х 30 мм (т.1, а.с.12-13). Миронівський районний суд Київської області листом від 10 липня 2018 року №02-02/10/18 повідомив позивачу про те, що відповідно до п.2.7 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці, народних засідателів та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року №23, для виготовлення посвідчення позивачу необхідно надати до Миронівського районного суду кольорову фотокартку, виконану на світлому фоні, а не на темному (сірому) фоні, розміром 40 х 30 мм (т.1, а.с.14).

Вважаючи бездіяльність голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича щодо ненадсилання до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області заповненої картки обліку даних судді у відставці ОСОБА_1 протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Релевантні джерела права й акти їх застосування.

Враховуючи положення пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №460-ІХ, а також те, що касаційна скарга на судові рішення у цій справі була подана до набрання чинності цим Законом і розгляд їх не закінчено до набрання чинності цим Законом, Верховний Суд розглядає цю справу у порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Отже, застосуванню підлягають положення КАС України у редакції, чинній до 08 лютого 2020 року.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 51 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02 червня 2016 року №1402-VIII (далі - Закон №1402, в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) судді, голови судів та їх заступники, судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів України.

Згідно з частиною другою статті 51 Закону №1402 посвідчення судді, голови суду, заступника голови суду, судді у відставці підписує Президент України.

Відповідно до частини першої статті 24 Закону №1402-VIII голова місцевого суду: 1) представляє суд як орган державної влади у зносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами; 2) визначає адміністративні повноваження заступника голови місцевого суду; 3) контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства; 4) видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у зв`язку з припиненням повноважень судді відповідний наказ; 5) повідомляє Вищу кваліфікаційну комісію суддів України та Державну судову адміністрацію України, а також через веб-портал судової влади про вакантні посади суддів у суді у триденний строк з дня їх утворення; 6) забезпечує виконання рішень зборів суддів місцевого суду; 7) організовує ведення в суді судової статистики та інформаційно-аналітичне забезпечення суддів з метою підвищення якості судочинства; 8) сприяє виконанню вимог щодо підвищення кваліфікації суддів місцевого суду; 9) вносить на розгляд зборів суду пропозиції щодо кількості та персонального складу слідчих суддів; 10) здійснює інші повноваження, визначені законом.

Частинами 1, 2 статті 155 Закону №1402 передбачено, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.

Положення про апарат суду розробляється на підставі типового положення про апарат суду та затверджується зборами суддів відповідного суду. Тимчасове положення про апарат новоутвореного суду затверджується тимчасово виконуючим обов`язки керівника апарату цього суду.

Типове положення про апарат суду затверджує Державна судова адміністрація України за погодженням із Вищою радою правосуддя.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Типового положення про апарат місцевого, апеляційного судів, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 28 вересня 2012 року №115 (далі-Положення №115, яке було чинне на момент виникнення спірних правовідносин) апарат місцевого, апеляційного судів (далі - апарат суду) здійснює організаційне забезпечення роботи суду відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Відповідно до пп.3 п.9 розділу ІІІ Положення №115 відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" апарат суду виконує такі функції із забезпечення роботи суду: розробляє проекти штатного розпису та кошторису видатків на утримання суду; забезпечує підготовку пропозицій щодо обсягів фінансування суду; здійснює заходи щодо фінансового, кадрового забезпечення суддів та працівників апарату суду; забезпечує роботу з кадрами апарату суду та ведення кадрового діловодства суду; забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної служби з питань управління персоналом суду; здійснює добір персоналу суду; забезпечує організацію заходів з підвищення рівня професійної компетентності персоналу суду; здійснює документальне оформлення вступу на державну службу, її проходження та припинення; здійснює аналітично-консультативне забезпечення роботи керівника державної служби в суді з питань управління персоналом та вносить йому відповідні пропозиції щодо вдосконалення роботи з персоналом суду; забезпечує у взаємодії з Державною судовою адміністрацією України та територіальними управліннями Державної судової адміністрації України суддів та працівників апарату суду необхідними засобами зв`язку та іншою оргтехнікою, здійснює господарське обслуговування суду; забезпечує дотримання вимог Закону України "Про охорону праці".

Порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці, народних засідателів та присяжних, встановлений Положенням про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці, народних засідателів та присяжних, яке затверджене рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року №23.

Відповідно до пункту 1.2 розділу І Положення №23 посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження власника посвідчення, встановлені Законом України "Про судоустрій і статус суддів".

Згідно з пунктом 1.3 розділу ІІ Положення №23 описи та зразки посвідчень судді, голови суду та його заступників, судді у відставці, народного засідателя і присяжного затверджуються Радою суддів України.

Пунктом 2.2 розділу ІІ Положення №23 передбачено, що підставою для виготовлення посвідчення є: Указ Президента України про призначення на посаду судді; Указ Президента України про переведення судді; Постанова Верховної Ради України про обрання судді безстроково; Постанова Верховної Ради України про звільнення з посади судді у відставку; рішення Вищої ради правосуддя про звільнення судді з посади за його заявою про відставку; рішення зборів суддів суду про призначення судді на адміністративну посаду.

Відповідно до п.2.4 розділу ІІ Положення №23 для виготовлення посвідчення судді місцевого суду, обраного, переведеного, звільненого у відставку, призначеного на адміністративну посаду, голова суду (керівник апарату суду) протягом трьох днів із дня видання відповідного наказу надсилає до територіального управління Державної судової адміністрації України (далі - територіальне управління) заповнену картку обліку даних судді (додаток 1).

Додатком №1 до Положення №23 затверджено форму картку обліку даних судді, з якого вбачається, що відповідна картка має містити наступну інформацію: прізвище, ім`я та по батькові особи; повна назва посади та найменування суду; дата та номер акта про призначення, переведення, обрання, звільнення у відставку або про призначення на адміністративну посаду судді; особистий підпис судді, що засвідчує правильність написання прізвища, імені та по батькові; прізвище та ініціали особи, яка засвідчує відповідність даних.

Територіальне управління протягом трьох днів з моменту отримання картки обліку даних судді надсилає її до Державної судової адміністрації України.

Фотокартка власника посвідчення має бути кольорова, виконана на світлому фоні, розміром 40 х 30 мм (п.2.7 розділу ІІ Положення №23).

Згідно з пунктом 2.8 розділу ІІ Положення №23 відповідальним за виготовлення посвідчень працівником Державної судової адміністрації України перевіряються особисті дані, зазначені у картці обліку даних, після чого виготовляється внутрішній бік посвідчення (вкладиш посвідчення).

Пунктом 2.9 розділу ІІ Положення №23 визначено, що вкладиш посвідчення для забезпечення підписом уповноваженої особи супровідним листом надсилається до Адміністрації Президента України. У супровідному листі зазначаються: прізвище, ім`я та по батькові судді; повна назва його посади та найменування суду; номер та дата акта про призначення (обрання) на посаду, звільнення судді з посади чи призначення судді на адміністративну посаду; серія та номер посвідчення.

Підписані та скріплені печаткою вкладиші посвідчень ламінуються та вклеюються у тверді обкладинки затвердженого зразка посвідчення типографським способом (пункт 2.10 розділу ІІ Положення №23).

Абзацами 1-2 п.2.11 розділу ІІ Положення №23 встановлено, що вручення посвідчення здійснює особа, яка його підписала, або за її дорученням інша особа. Облік виданих посвідчень здійснюється в журналі обліку видачі посвідчень (додаток 2). Посвідчення можуть видаватися за довіреністю іншій уповноваженій особі територіального управління, апеляційного суду під підпис у реєстрі отримання посвідчень (додаток 3) для наступної видачі їх особисто власнику.

Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи.

З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом підлягають застосуванню правила статті 341 КАС України, відповідно до яких під час розгляду справи в касаційному порядку суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Предметом оскарження у цій справі є бездіяльність голови Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича протиправність якої, судячи зі встановлених обставин справи, полягає у тому, що голова Миронівського районного суду Київської області Поліщук Андрій Сергійович не надіслав до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області заповненої картки обліку даних судді ОСОБА_1 , звільненого на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 23 травня 2017 року №1212/0/15-17 "Про звільнення судді у відставку", протягом трьох днів з дня видання головою Миронівського районного суду Київської області Поліщуком А.С. наказу №13/К від 06 червня 2018 року "Про відрахування судді ОСОБА_1 ".

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі №342/158/17 (провадження №К/9901/24644/18).

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що позивачем не доведено протиправність бездіяльності відповідача, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2.2. розділу ІІ Положення №23 підставою для виготовлення посвідчення є, зокрема, рішення Вищої ради правосуддя про звільнення судді з посади за його заявою про відставку.

Для виготовлення такого посвідчення голова суду (керівник апарату суду) протягом трьох днів із дня видання наказу про звільнення судді у відставку надсилає до територіального управління Державної судової адміністрації України заповнену картку обліку даних судді.

Пунктом 2.7 розділу ІІ Положення №23 передбачено, що для заповнення картки обліку даних судді у відставці необхідна фотокартка власника посвідчення, яка має бути кольорова, виконана на світлому фоні, розміром 40 х 30 мм.

Суди вірно вказали, що направленню головою суду (керівником апарату суду) до Територіального управління ДСА України заповненої картки обліку даних судді у відставці в даному випадку передує саме заповнення картки та проставляння в ній особистого підпису судді ОСОБА_1.

Фотокартка судді для виготовлення посвідчення судді у відставці має бути надана самим суддею у відставці одразу після звільнення судді у відставку та відрахування його зі штату суду, і не потребує окремого запиту про це з боку суду, в якому працював звільнений суддя.

Також, у картці обліку даних судді, повинен міститись підпис цього судді, який засвідчує правильність написання прізвища, імені та по батькові.

Починаючи з 07 червня 2017 року та до 06 липня 2018 року матеріали справи не містять доказів надання позивачем Миронівському районному суду Київської області протягом трьох днів із дня видання наказу про відрахування судді зі штату суду своєї фотокартки.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, фотокартка судді ОСОБА_1. надана Миронівському районному суду Київської області із супровідним листом позивача на адресу голови суду 06 липня 2018 року.

За таких обставин, відсутність фотокартки судді унеможливлювала направлення Миронівським районним судом Київської області картки обліку даних судді у відставці ОСОБА_1 до ТУ ДСА.

Таким чином, Голова Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. у період перебування на посаді голови Миронівського районного суду Київської області включно по 18 жовтня 2018 року не мав повноважень щодо заповнення картки обліку даних судді у відставці ОСОБА_1 , оскільки обов`язки по заповненню такої картки не входять до повноважень голови суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вказує на те, що через відсутність заповненої картки обліку даних судді, голова суду не взмозі був направити до територіального управління Державної судової адміністрації України заповнену картку обліку даних позивача, тому в діях відповідача відсутня протиправна бездіяльність.

Щодо позовної вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до частини другої статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно із частиною першою статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У пункту 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 2001 року № 5) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягає обов`язковому з`ясуванню наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Однак, позивачем не наведено жодного юридично значимого факту заподіяння моральної шкоди.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

За такого правового регулювання та обставин справи суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів першої й апеляційної інстанцій.

Викладені в касаційній скарзі доводи щодо помилковості висновків судів першої та апеляційної інстанцій не підтвердилися під час розгляду касаційної скарги у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.

За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Висновки щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX, статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: А.Г. Загороднюк

Судді Л.О. Єресько

В.М. Соколов