Справа № 160/12753/19
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 160/12753/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.04.2020 (суддя першої інстанції Прудник С.В.) в адміністративній справі №160/12753/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спеціалізована монтажна компанія "Інженерно-технологічні системи" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Спеціалізована монтажна компанія "Інженерно-технологічні системи" звернулося до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області з вимогою скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області за №1197125/32062314, №1197126/32062314 від 19.06.2019 року та зобов`язати ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані ТОВ "Спеціалізована монтажна компанія "Інженерно-технологічні системи" , податкові накладні №37 та №38 від 31.05.2019 року; скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом №74 від 14.02.2019 року про внесення/включення ТОВ "Спеціалізована монтажна компанія "Інженерно-технологічні системи" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості та зобов`язати ГУ ДФС у Дніпропетровській внести до бази даних ІС "Податковий блок" інформацію про виключення ТОВ "Спеціалізована монтажна компанія "Інженерно-технологічні системи" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Позиція викладена в позові обґрунтована тим, що податковий орган не взяв до уваги специфіку діяльності підприємства, не провів аналіз даних звітних показників підприємства та наявної податкової інформації, не визначив які саме документи слід надати позивачу, що будуть достатніми для прийняття рішення про реєстрацію вищезазначених податкових накладних. Фактично, ГУ ДФС у Дніпропетровській області було прийнято рішення без наявності об`єктивних ознак ризиків порушення норм податкового законодавства позивачем, які б свідчили про наявність підстав для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків. В той же час, рішення про віднесення позивача до ризикових суб`єктів господарювання стало для нього обов`язковим, зумовлює необхідність змінювати свою поведінку та покладає на останнього додатковий тягар, що є ознаками рішення суб`єкта владних повноважень. В теперішній час, це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарської діяльності позивача (необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на надання пояснень та копій документів для розблокування податкових накладних), до того ж це ще і руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами. Тож, слід зауважити, що факт зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН не спростовує реальність здійснення позивачем господарської операції та наявності дати виникнення події (виконання ремонтних робіт), що підтверджуються первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна. Господарські операції, за результатами яких видані вищезазначені податкові накладні, мали дійсно реальний характер. Позивач під час здійснення господарських операцій мав достатні технічні, людські та матеріальні ресурси. Також, на момент здійснення господарських операцій, позивач та його контрагент ТОВ "Метспецрем" були зареєстровані платниками податку на додану вартість, про що свідчать дані офіційного веб-сайту ДФС України. Отже, враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про реальність проведення господарських операцій між ним та ТОВ "Метспецрем" та те, що такі документи були надані позивачем контролюючому органу у встановленому порядку, ГУ ДФС у Дніпропетровській області був порушений принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, а також норми п.п. 3 п.13 Порядку №117, якими чітко передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються, зокрема, критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, що в даному випадку контролюючим органом здійснено не було. Позивач вважає, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних, платник податків перебуває у стані правової невизначеності і це позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2020 року позов задоволено.

З апеляційною скаргою звернувся відповідач, в якій посилались на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

Апелянт посилається на те, що підставою для відмови у реєстрації податкових накладних стало ненадання платником податків на розгляд комісії необхідних письмових пояснень та первинних документів щодо інформації зазначеній в податковій накладній.

Справа судом розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Під час апеляційного перегляду справи встановлено.

На підставі договору підряду №ДП 02/04 від 02.04.2018 року з додатками, укладеного між ТОВ «Спеціалізована монтажна компанія «Інженерно-технологічні системи» та ТОВ «Метспецрем» (), позивач виконав роботи з технічного обслуговування бункерів силосу вапняку, завантажувальних бункерів над пічами, що обертаються, перавантажувальних вузлів конвеєрів (ОІЦ). Реальність господарських операцій підтверджується актами приймання виконаних підрядних робіт за травень 2019 року №122В від 31.05.2019 року (ПД_КБ2в), рахунками на оплату №338, 339 від 31.05.2019 року, платіжним дорученням №170 від 31.05.2019 року, оборотно-сальдовими відомостями. Заборгованість між підприємствами за виконані роботи відсутня.

Засобами телекомунікаційного зв`язку, 05.06.2019 року позивач направив до центрального рівня ДФС України податкові накладні від 31.05.2019 року за №37 та №38, для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отримання ДФС України вищевказаних податкових накладних підтверджується квитанціями про прийняття та реєстрацію документів.

Проте, реєстрацію документів в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України у зв`язку з тим, що ПН/РК відповідає вимогам п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів для прийняття рішення.

Як свідчать матеріли справи, позивач надав до контролюючого органу письмові пояснення, щодо реальності здійснення господарських операцій із контрагентами та копії наявних первинних бухгалтерських документів, а саме: договір підряду №ДП 02/04 від 02.04.2018 року з додатками; акти приймання виконаних підрядних робіт за травень 2019 року № 122В від 31.05.2019 року; рахунки на оплату №338, 339 від 31.05.2019 року; платіжне доручення №170 від 31.05.2019 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 36 за квітень 2018 р. - травень 2019 p.; оборотно-сальдова відомість по рахунку 1121 за травень 2019 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 106 за травень 2019 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 104 за травень 2019 року; наказ про призначення директора № 1/к від 25.11.2016 року; відомості з ЄДРПОУ від 15.08.2018 року, реєстраційний номер відомостей ГУС 191; ліцензія Державної архітектурно-будівельної інспекції України, реєстраційний № від 20 березня 2017 року; дозвіл № 0345.17.12 від 04.квітня 2017 року; дозвіл № 0352.17.12 від 04 квітня 2017 року; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 13.08.2018 року №23819346; витяг №040 з реєстру платників податку на додану вартість від 02.02.2017 року; податкова декларація з податку на прибуток підприємств з додатками за І півріччя 2018 року; податкова декларація з податку на прибуток підприємств з додатками за 9 місяців 2018 року; податкова декларація з податку на прибуток підприємств з додатками за 2018 рік; податкова декларація з податку на прибуток підприємств з додатками за І квартал 2019 року; фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва за І півріччя 2018 року; фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва за 9 місяців 2018 року; фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва за 2018 рік; фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва за І квартал 2019 року; податкова декларацій з податку на додану вартість за травень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за червень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за липень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за серпень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за вересень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за жовтень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за листопад 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за грудень 2018 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за січень 2019 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за лютий 2019 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за березень 2019 року з додатками; податкова декларація з податку на додану вартість за квітень 2019 року з додатками; податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за II квартал 2018 року; податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за III квартал 2018 року; податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за IV квартал 2018 року; податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого), на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за І квартал 2319 року; лист № 0908-1 від 09.08.2018 року «Щодо надання пояснень та документального підтвердження правомірності здійснення господарської діяльності підприємством»; лист № 2703-1 від 27.03.2019 року «Щодо надання пояснень та документального підтвердження правомірності здійснення господарської діяльності підприємством»; письмове пояснення посадової особи про те, що вона не створювала та/або не працювала у СГ, які були ліквідовані за процедурою банкрутства протягом останніх 3-х років.

Про отримання контролюючим органом поданих позивачем пояснень та копій документів, для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних, свідчать квитанції №2 до повідомлення щодо надання пояснень та копій документів. Згідно зазначених квитанцій, документи були доставлені до контролюючого органу та прийняті до розгляду, помилок не виявлено.

Комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, були прийняті рішення №1197125/32062314 від 19.06.2019 року та №1197126/32062314 від 19.06.2019 року про відмову у реєстрації податкових накладних позивача в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зі змісту квитанцій №1 вбачається, що контролюючим органом зроблено висновок про відповідність податкових накладних позивача критерію ризиковості платника податку, визначеного п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку та критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених листом ДФС України від 05.08.2019 року N2063/4/99-99-29-01-01-13.

Отже, ГУ ДФС у Дніпропетровській області включило позивача до переліку ризикових суб`єктів господарювання, оформленого протоколом комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області №74 від 14.02.2019 року, що стало підставою для зупинення реєстрації податкових накладних.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувані рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 19.06.2019 року є протиправними та підлягають скасуванню.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Вказана редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України викладена на підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII (далі - Закон № 2245-VIII).

Пунктом сьомим Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2245-VIII Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

21 лютого 2018 року, на виконання вимог Закону № 2245-VIII, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (Порядок № 117).

Відповідно до пунктів 6, 7 Порядку № 117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктами 12, 13 Порядку № 117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 14 Порядку № 117 визначено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, який включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів (п. 18 Порядку № 117).

Відповідно до пункту 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Пунктами 23, 24 Порядку № 117 передбачено, що комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:

-щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень та які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі не відповідали критеріям ризиковості платника податку, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;

-щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно та/або які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі відповідали критеріям ризиковості платника податку, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.

Комісія центрального рівня протягом семи робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів відповідно до пункту 15 цього Порядку, але не раніше отриманого рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі комісії регіонального рівня, може прийняти інше рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Прийняте комісією центрального рівня рішення реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу, а рішення Комісії регіонального рівня скасовується.

Згідно п. 27 Порядку № 117, рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено у судовому порядку.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у рішенні від 23 жовтня 2019 року у справі №826/8693/18, при вирішенні питання щодо правомірності та обґрунтованості рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, суд, в тому числі, повинен надати оцінку наявності чи відсутності підстав у контролюючого органу для зупинення реєстрації податкової накладної, яке є передумовою прийняття оскаржуваного рішення.

Верховний Суд зазначив, що первинним об`єктом судового дослідження є обставини, за яких відповідач вчинив дії щодо зупинення реєстрації податкової накладної та приймав рішення про відмову у її реєстрації. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний перелік документів, встановлений податковим законодавством, який підлягав наданню контролюючому органу для дослідження при прийнятті ним оспорюваних рішень.

Враховуючи правові висновки Верховного Суду, в межах предмету розгляду даної адміністративної справи, суд апеляційної інстанції надає оцінку як правомірності дій по зупиненню реєстрації податкової накладної та наявності підстав для витребування від позивача пояснень та копій документів, так і законності та обґрунтованості прийнятих комісією рішень про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Як вже зазначалось вище, підставою для зупинення реєстрації податкових накладних у квитанціях від 05.06.2019 року вказано те, що податкові накладні відповідають вимогам п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, у вказаних квитанціях відповідачем взагалі не вказано, яке саме з перерахованих положень п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку стало підставою для зупинення реєстрації податкової накладної, та якими саме Критеріями ризиковості керувався податковий орган.

В свою чергу слід зазначити, окремими положеннями Порядку № 117 не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, натомість на підставі пункту 10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України.

Станом на серпень 2019 року критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій нормативно-правовим актом визначені не були. Наказ Міністерства фінансів України «Про затвердження Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 13.06.2017 № 567 втратив чинність згідно з наказом Міністерства фінансів України від 06.04.2018 №409 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.04.2018 за №536/31988) (дата набрання чинності - 25.05.2018року).

Критерії ризиковості платника податку були визначені листом Державної фіскальної служби України, зареєстрованим в ДФС за № 1963/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 року та введені в дію 08.08.2019року.

Колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частини друга цієї статті).

Колегія суддів наголошує, що акти, які затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

В свою чергу, листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

За відсутності нормативно-правового акта, яким визначалися критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій, зупинення реєстрації податкових накладних, на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, порушує принцип правової визначеності та передбачуваності, а відтак, є неправомірним.

Таким чином зупинення реєстрації податкових накладних, поданих позивачем, в даному випадку не мало правового підґрунтя.

Крім того, колегія суддів вважає, що оскаржувані рішення відповідача не відповідають вимогам статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості.

Також, колегія суддів вказує, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Відсутність посилань на конкретний критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної, призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

В даному випадку у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних податковим органом не було зазначено перелік документів, необхідних для їх реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимоги контролюючого органу в квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної щодо надання документів критерію правової визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимоги. При цьому, хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначено пунктом 14 Порядку №117, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.04.2020 в адміністративній справі №160/12753/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 16.10.2020 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва