Справа № 640/6414/19
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2020-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

16 жовтня 2020 року №640/6414/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Шрамко Ю.Т., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «Будпостач»

до Черкаської митниці ДФС

про визнання протиправним та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Будпостач» (далі по тексту - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Черкаської митниці ДФС (далі по тексту - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці ДФС про визначення коду товару від 04 лютого 2019 року №KT-UA -2019 та розподілити судові витрати відповідно до прийнятого рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що 22 травня 2017 року між ним та компанією HANGZHOU YUZHAN IMPORT AND EXPORT CO.,LTD (Китай) укладений договір №914, відповідно до умов якого останній продає товари: ручний інструмент та набори ручних інструментів відповідно до інвойсу чи проформи-інвойсу, які оформлюються на кожну партію товару та визначають асортимент, кількість, загальну вартість, строк поставки та порядок платежів.

03 січня 2019 року на виконання умов контракту на підставі комерційного інвойсу від 19 листопада 2018 року №YZ1807910, як вказано у позовній заяві, позивач ввіз на митну територію України товари (ручні інструменти) та подав до Черкаської митниці ДФС електронну митну декларацію для випуску у вільний обіг, у якій ручки з храповиком заявив як інструменти ручні ключі-тріскачки за кодом товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) 205 59 80 90, що передбачає ставку мита 8%.

Вказана декларація, як зазначає позивач, була прийнята до оформлення та присвоєно номер UA902010/2019/100020.

04 лютого 2019 року відповідач прийняв рішення про визначення коду товару №КТ-UA -2019, в якому класифікував товари згідно кодом з УКТЗЕД 8204 11 00 00, що, як вказує позивач, передбачає ставку мита 10%, як ключі гайкові ручні, нерозвідні.

Крім того, як зазначає позивач, товари були випущені у вільний обіг за тимчасовою митною декларацією від 03 січня 2019 року №UA902010/2019/100067, а 05 лютого 2019 року до митниці було подано додаткову митну декларацію №UA902010/2019/101305.

У зв`язку з прийняттям відповідачем вказаного вище рішення, позивач сплатив для митного оформлення 12029,84 грн., проте, останній не погоджується з рішенням відповідача щодо визначення коду товару, що стало підставою для звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк не подав, у зв`язку з чим, керуючись частиною 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів.

Розглянувши наявні в матеріалах справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що між позивачем та компанією HANGZHOU YUZHAN IMPORT AND EXPORT CO., LTD (Китай) був укладений контракт №914 від 22 травня 2017 року, відповідно до умов якого останній продає товари "ручний інструмент та набори ручних інструментів" відповідно до інвойсу чи проформи-інвойсу, які оформлюються на кожну партію товару та визначають асортимент, кількість, загальну вартість, строк поставки та порядок платежів.

На виконання умов зазначеного контракту на підставі комерційного інвойсу від 19 листопада 2018 року № YZ1807910, позивач ввіз на митну територію України ручні інструменти, серед яких:

- ручки з храповиком 1/2 " 72 зуби, арт. 70033, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком 3/8 " 72 зуби, арт. 70032, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком 1/2" 72 зуби, арт. 70031, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком 1/4 " 12 мм 36 зубів, арт. 70030, торгівельна марка СВІТЯЗЬ;

- ручки з храповиком 3/8 " 12 мм 36 зубів, арт. 70029, торгівельна марка СВІТЯЗЬ;

- ручки з храповиком 1/4 " 12 мм 36 зубів, арт. 70028, торгівельна марка СВІТЯЗЬ;

виробник компанія HANGZHOU YUZHAN IMPORT AND EXPORT CO., LTD (Китай).

03 січня 2019 року позивач подав відповідачу електронну митну декларацію для випуску товарів у вільний обіг, що була прийнята до оформлення та присвоєно № UA902010/2019/100067, у якій як товар № 1 заявлено ручки з храповиком як інструменти ручні ключі-тріскачки за кодом товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (надалі - УКТЗЕД) 8205 59 80 90, що передбачає ставку мита 8%.

04 лютого 2019 року Черкаська митниця ДФС в особі відділу КМВ та КТ УАПМ та МТР прийняла Рішення № КТ-UA -2019 (далі по тексту - рішення митниці) про визначення коду товару, у якому в розділі 4 "Висновок: опис товару" якого класифікував товар № 1 як ключі гайкові ручні, нерозвідні: ключ-тріскачка 1/2 "72 зуба, арт. 70033, ключ-тріскачка 3/8 "72 зуба, арт. 70032, ключ-тріскачка 1/4 " 72 зуба, арт. 70031, ключ-тріскачка 1/2 " 12 мм 36 зубів, арт. 70030, ключ-тріскачка 3/8 " 12 мм 36 зубів, арт. 70029, ключ-тріскачка 1/4" 12 мм 36 зубів, арт. 70028 за кодом згідно УКТЗЕД , що передбачає ставку мита 10%.

В результаті прийняття такого рішення позивачем додатково сплачено мито у розмірі 10024,86 грн. та ПДВ 2004,98 грн., а всього 12029,84 грн.

Вважаючи рішення митниці протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з даною позовною заявою, та як на підставу протиправності цього рішення митниці послався на те, що:

- за визначеним відповідачем у рішенні митниці кодом товару згідно з УКТЗЕД 8204 11 00 00 класифікуються відповідно до вимог Закону України «Про Митний тариф України» ключі гайкові ручні, нерозвідні;

- державними стандартами встановлено, що гайкові ключі мають відкритий зев чи кільце для встановлення на оправлення, проте ручки з храповиком / трещітки (тріскачки) не мають жодних ознак гайкових ключів, не мають відкритого зева чи кільця для встановлення на оправлення, болт чи гайку, та не можуть використовуватися як гайкові ключі;

- ручки з храповиком / трещітки (тріскачки) призначені для використання з різними насадками, зокрема з головками для гайкових ключів, проте у цій поставці імпортуються як окремі елементи;

- за кодом 8204 20 00 00 УКТЗЕД класифікуються товари: «Головки для гайкових ключів з ручками або без них», що свідчить про те, що імпортовані товари є ручками;

- згідно з Приміткою № 2 до групи 82 Закону України «Про Митний тариф» частини виробів з недорогоцінних металів, включених до цієї групи, класифікуються разом з виробами, до яких вони належать, крім конкретно названих елементів і держаків для ручних інструментів товарної позиції 8466, тобто ручки класифікуються разом з головками за код 8204 20 00 00, проте, якщо ручки імпортуються як конкретний елемент чи держак для ручних інструментів, вони класифікуються у товарній позиції 8466;

При цьому, судом встановлено, що визначений відповідачем у рішенні митниці код товару відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» передбачає наступне:

- група 82 «Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів; їх частини з недорогоцінних металів»;

- товарна позиція 8204 включає «Ключі гайкові ручні та гайковерти» (включаючи гайкові та динамометричні ключі, крім воротків); змінні головки для гайкових ключів з ручками або без них";

- код товару УКТЗЕД (товарна під категорія (десятизначний код) включає: "ручні гайкові ключі та гайковерти: - нерозвідні", ставка мита 10 %.

Згідно п.1.10 ДСТУ 2838-80 "Ключі гайкові" встановлено, що на ключах повинне бути нанесене маркування, зокрема розмір зева чи діаметр круглих шліцьових гайок.

У пункті 3.4. ДСТУ передбачено, що ключі з відкритими зевами, кільцеві і комбіновані повинні встановлюватися зевом на оправлення, що має у поперечному перетині форму правильного шестикутника. Номінальні розміри оправлення повинні бути рівними розміру "під ключ" за точністю за ДСТУ 6242-73.

Відповідно до ДСТУ 6424-73 «Зев (отвір), кінець ключа і розмір «під ключ» встановлено розміри зева (отворів) ключів та бокові відхилення, зазначено форму ключа з відкритим зевом.

Натомість, на зображенні, що додано до позовної заяви, продемонстровано нерозвідний ключ, у якого з однієї сторони кільцевий ключ, а з другої - відкритий зев.

В свою чергу, у розвідному ключі змінюється розмір зева. Ручки з храповиком, як видно на фото, що наявне в матеріалах справи, не мають зева та отворів для встановлення на оправлення у формі правильного шестикутника, а самі мають оправлення у формі правильного квадрату.

Відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 02/03-2019 від 19 березня 2019 року, імпортований товар позивача - ручки з храповиком торгової марки «Сталь» та торгової марки «Світязь» класифікуються та відповідають коду , Група 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання механічні пристрої; їх частини», товарної позиції 8466 «Частини та приладдя, призначені винятково або переважно для обладнання товарних позицій 8456-8465, включаючи пристрої для кріплення інструментів або деталей, різенарізні саморозкривні головки, ділильні головки та інші спеціальні пристрої для верстатів; кріплення для інструментів будь-якого типу, призначених для ручних робіт».

Висновки експерта щодо визначення коду товару співпадають з кодом товару, який визначений декларантом та не співпадає з кодом, визначеним у рішенні митниці відповідачем.

Згідно з приміткою № 2 до групи 82 Закону України «Про Митний тариф України» передбачено, що частини виробів з недорогоцінних металів, включених до цієї групи, класифікуються разом з виробами, до яких вони належать, крім конкретно названих елементів і держаків для ручних інструментів товарної позиції 8466.

Ці вимоги дотримані у визначеному Законом України «Про Митний тариф України» коді товару , до якого законодавством віднесено товари "головки для гайкових ключів з ручками або без них" і тим самим дотримано вимоги Примітки 2, що частини виробів (ручки) класифікуються разом з виробами (головки для гайкових ключів) до яких вони належать.

Крім цього, Законом України «Про Митний тариф України» у коді товару визначено, що головки для гайкових ключів застосовуються саме за допомогою ручок (держаків).

Отже, законом визначена назва імпортованих товарів як «ручки для головок» не кореспондується із визначеною у рішенні митниці назвою «ключі гайкові ручні, нерозвідні» та кодом згідно УКТЗЕД .

За змістом частини 4 статті 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до пункту 1 Основних правил, для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: 2. (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Згідно з правилом 3 (а) у разі, коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС), відповідно до статті 311 Митного кодексу України. Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

Змістом частини п`ятої статті 69 Митного кодексу України визначено, що у разі наявності складного випадку класифікації товару у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару, при виникненні суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, необхідно застосовувати спеціальні знання, проводити дослідження.

Аналіз вищенаведених норм, з урахуванням оцінки обставин справи, свідчить про безпідставність спірного рішення митного органу внаслідок недоведення останнім наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою в межах процедури митного оформлення.

Зазначена правова позиція узгоджується з позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2018 року у справі № 814/1256/17.

Враховуючи встановлені обставини та норми чинного законодавства України суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірності прийнятого рішення, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи, що позовні вимоги задоволені, матеріалами справи підтверджено, що останній сплатив при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1921,00 грн., суд дійшов висновку про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Приватного підприємства «Будпостач» до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці ДФС про визначення коду товару від 04 лютого 2019 року №KT-UA -2019.

3. Стягнути на користь Приватного підприємства «Будпостач» (02094, місто Київ, вулиця Магнітогорська, будинок 1, к. 208, ) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Черкаської митниці ДФС (18007, місто Черкаси, вулиця Остафія Дашковича, будинок 76, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко