Справа № 520/7196/2020
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 р.Справа № 520/7196/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Єгупенко В.В., м. Харків, повний текст складено 24.07.20 року по справі № 520/7196/2020

за позовом Національного технічного університету "Харківський політехнічний інститут"

до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Національний технічний університет «Харківський політехнічний інститут» (надалі за текстом також позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (надалі також відповідач, Головне управління Держпродспоживслужби), в якому просив суд скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про застосування адміністративно - господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін від 25 травня 2020 року № 6.0-10.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23 липня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Скасовано рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про застосування адміністративно - господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін від 25 травня 2020 року № 6.0-10.

Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, з викладенням висновків, які не відповідають обставинам справи.

У апеляційній скарзі відповідач посилається на те, що у рішенні судом першої інстанції не враховані обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, наведені ним у позовній заяві. Водночас, зазначає, що судом першої інстанції не надано належної оцінки відеофіксації, яка здійснювалася при проведенні позапланового заходу 20.05.2020. Наголошує, що Головним управлінням Держпродспоживслужби при проведені перевірки було дотримано усі вимоги чинного законодавства, однак, саме через здійснення зі сторони НТУ «ХПІ» перешкод, які полягали в неотримані необхідних документів для проведення перевірки, позивача притягнуто до відповідальності. За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Від Національного технічного університету «Харківський політехнічний інститут» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права. Просить врахувати, що невиконання органом державного нагляду обов`язку щодо своєчасного затвердження уніфікованої форми акта, яка відповідає вимогам законодавства, позбавляє його можливості проводити перевірки. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України).

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області проведено перевірку дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін Національним технічним університетом «Харківський політехнічний університет».

За результатами проведеної перевірки відповідачем 20.05.2020 складено акт № 1215 (надалі також акт перевірки) /а.с. 8-15/.

На підставі вказаного акта перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби винесено рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін № 6.0-10 від 25.05.2020, яким застосовано до НТУ «ХПІ» штраф у сумі 34000 грн за порушення вимог абз. 4 ст. 11, п. 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про ціни та ціноутворення».

Не погодившись із вказаним рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність у відповідача підстав для винесення оскаржуваного рішення про застосування до позивача адміністративно - господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін від 25 травня 2020 року № 6.0-10 та, як наслідок, про обґрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (надалі за текстом - Закон № 877-V), заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Тобто, необхідними умовами для проведення позапланового заходу суб`єкта господарювання за зверненням фізичної особи є: 1) отримання погодження відповідного органу та 2) обов`язок його пред`явлення особі, що перевіряється.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) мас право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

За положеннями частини 15 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Частиною 2 статті 5 Закону № 877-V встановлено, що орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (далі - Методики), розробляються Державною регуляторною службою України, і затверджуються Кабінетом Міністрів України. Такі Методики затверджені Постановою КМУ від 10.05.2018 за № 342.

Пунктом 2 цієї постанови визнані такими, що втратили чинність: Постанова КМУ від 28.08.2013 за № 752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)»; Постанова КМУ від 24.05.2017 за № 362 «Про внесення змін до методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)»; п. 20 змін, що вносяться до постанов КМУ, затверджених Постановою КМУ від 18.12.2017 за № 1103.

Переліки питань залежно від ступеня ризику містяться виключно в уніфікованих формах актів, затверджених органами державного нагляду (контролю) відповідно до Методики, затвердженої постановою КМУ від 10.05.2018 за № 342.

Отже, з початком застосування нових Методик всі критерії та уніфіковані форми актів, розроблені органами державного нагляду (контролю) на підставі Методик, затверджених постановами Кабінету Міністрів України, що втратили чинність згідно з пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 за № 342, є нечинними.

Органи державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

Тобто, якщо органом державного нагляду (контролю) не затверджена та не оприлюднена на власному офіційному веб сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).

Така правова позиція щодо правомірності недопуску до здійснення державного нагляду (контролю) посадових осіб органу державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, висловлена Державною регуляторною службою України та оприлюднена на власному офіційному веб сайті. Відповідачем не надано суду доказів оприлюднення уніфікованих форм актів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення» № 5007-VI від 21.06.2012 (надалі також - Закон № 5007-VI), уповноважені органи мають право одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, квитанцій, що підтверджують факт перерахування до бюджету коштів у разі застосування адміністративно-господарських санкцій, а також довідки, підготовлені суб`єктами господарювання на їх вимогу.

Так, абзацом 4 частини 1 статті 11 Закону № 877-V визначено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Отже, положення вказаних статей передбачають право надання суб`єктом господарювання різного роду як копій документів (платіжних доручень, квитанцій, довідок, зразків продукції, ін.), так і пояснень, як в письмовому, так і усному вигляді, з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю). Водночас, документи та пояснення до перевірки надаються особою, яка перевіряється, в тому обсязі, який вона вважає необхідним. Чіткого переліку документів, які необхідно надати перевіряючим для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктом господарювання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, положення вказаних статей не містять.

До суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції за невиконання приписів уповноважених органів або створення перешкод для виконання покладених на них функцій - штраф у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (п. 4 ч. 1 ст. 20 Закону № 5007-VI).

Судовим розглядом установлено, що підставою для проведення позапланової перевірки позивача щодо формування, встановлення та застосування ним державних регульованих цін (тарифів) на послугу з теплопостачання, стали звернення громадян: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які звернулися за захистом порушених прав до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.

В матеріалах справи міститься копія наданого відповідачем погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) позивача на підставі обґрунтованого звернення громадян: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Проте, доказів вручення та/або отримання її копії позивачем перед початком позапланової перевірки (відмітка на погодженні, зазначення про отримання/вручення в акті перевірки, ін.) матеріали справи не містять та відповідачем таких не надано.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції про те, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області при проведенні позапланової перевірки позивача не дотримано вимог частини першої статті 6 Закону 877-V.

Крім того, з акта № 1215 від 20.05.2020 вбачається, що розпорядчими документами про здійснення перевірки дотримання вимог щодо формування встановлення та застосування державних регульованих цін зазначено наказ від 05.05.2020 та направлення на перевірку від 05.05.2020 за № 1137, тоді як відповідачем до матеріалів справи на підтвердження заперечень, викладених у відзиві на адміністративний позов, подано наказ № 1036 від 19.05.2020 та направлення від 19.05.2020 № 1215 (а.с. 50, 51).

Отже, дані, зазначені у вказаному акті щодо розпорядчих документів на здійснення перевірки, не відповідають фактичним доказам, які містяться в матеріалах справи.

Водночас, надаючи оцінку рішенню Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про застосування адміністративно - господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін № 6.0-10 від 25.05.2020, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що з урахуванням приписів чинного законодавства, за умов незатвердження та неоприлюднення відповідачем у встановленому порядку уніфікованих форм актів, які відповідають новій Методиці, позивач законно відмовив представникам Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області у проведенні перевірки дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Враховуючи викладене, колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції про відсутність у Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області підстав для винесення оскаржуваного рішення про застосування до позивача адміністративно - господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін від 25 травня 2020 року № 6.0-10 і, як наслідок, про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення.

Доводи та аргументи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів, не спростовують висновків судів першої інстанції і свідчать про незгоду відповідача із правовою оцінкою суду першої інстанції.

Суд першої інстанції надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору та дослухався до усіх аргументів сторін, які здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для зміни розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2020 року по справі № 520/7196/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін Л.В. Любчич
Повний текст постанови складено 19.10.2020 року