Справа № 520/14190/2020
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
20 жовтня 2020 року Справа № 520/14190/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення незаконно утриманого грошового забезпечення, -

В С Т А Н О В И В :
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить суд:

Визнати протиправним та скасувати 3 абзац пункту 4 наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 23.07.2020 року №651 «Про результати службових розслідувань по факту нестачі майна служби зв`язку військової частини» викладений у новій редакції на підставі наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №724 від 13.08.2020 року «Про внесення змін до наказу командира військової частини №651 від 23.07.2020р. «Про результати службових розслідувань по факту нестачі майна служби зв`язку військової частини»» про притягнення командира роти зв`язку та радіотехнічного забезпечення батальйону зв`язку, та радіотехнічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 капітана ОСОБА_1 до повної матеріальної відповідальності на суму 23 747,99 грн.

Визнати протиправним та скасувати 11 абзац пункту 4 наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 23.07.2020 року №651 «Про результати службових розслідувань по факту нестачі майна служби зв`язку військової частини» викладений у новій редакції на підставі наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №724 від 13.08.2020 року «Про внесення змін до наказу командира військової частини №651 від 23.07.2020р. «Про результати службових розслідувань по факту нестачі майна служби зв`язку військової частини»» про притягнення командира роти зв`язку та радіотехнічного забезпечення батальйону зв`язку, та радіотехнічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 капітана ОСОБА_1 до повної матеріальної відповідальності на суму 169 212,20 грн.

Визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 23.07.2020 року №651 «Про результати службових розслідувань по факту нестачі майна служби зв`язку військової частини» про накладення на капітана ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана».

Стягнути з Військової частини НОМЕР_1 (Харківська обл., м. Чугуїв, м-н Авіатор, код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ) незаконно утримане грошове забезпечення, стягнуте в рахунок відшкодування нанесених державі збитків у розмірі 6502 (шість тисяч п`ятсот дві) грн.

Стягнути з Військової частини НОМЕР_1 (Харківська обл., м. Чугуїв, м-н Авіатор, код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ) понесені судові витрати, а саме витрати на надання правової допомоги в розмірі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) грн.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без руху суд виходить з того, що відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАСУ).

До суду про скасування приписів спірного наказу від 23.07.2020 року № 651, в редакції наказу від 13.08.2020 року № 724, позивач звернувся 19.10.2020 року, тобто з пропуском встановлено Законом місячного строку.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

До матеріалів справи позивачем не надано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності причин його пропуску.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище зазначених недоліків позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку, разом з відповідними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку.

Керуючись ст. ст. 123, 160,161,167, 169, 248, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення незаконно утриманого грошового забезпечення - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку, разом з відповідними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Бадюков Ю.В.