Справа № 320/9815/20
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Щавінський В.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 року Справа № 320/9815/20

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Губської Л.В., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

представників позивача Ніколенка А.Є., Хасанова Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2020 року у справі

за позовом Київської регіональної організації

Політичної партії «Республіка»

до Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області,

Бучанської районної територіальної виборчої комісії

Київської області

про скасування постанови, зобов`язання вчинити дії,

установлення фактів та дострокове припинення повноважень,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

Київська регіональна організація Політичної партії «Республіка» (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області (далі - відповідач-1), Бучанської районної територіальної виборчої комісії Київської області (відповідач-2) про:

- встановлення фактів неодноразового грубого порушення Гостомельською територіальною виборчою комісією Бучанського району Київської області та Бучанською районною територіальною виборчою комісією Київської області Конституції України та законів України;

- дострокове припинення повноважень Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області у зв`язку з неодноразовими грубими порушеннями та системним невиконанням комісією покладених на неї обов`язків Конституцією та законами України (або зобов`язати невідкладно вчинити відповідні дії Бучанську ТВК);

- зобов`язання Бучанської районної територіальної виборчої комісії Київської області зареєструвати кандидатів у депутати до Гостомельської селищної ради об`єднаної територіальної громади від Політичної партії «Республіка»;

- визнання протиправною та скасування сфальсифікованої постанови Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області № 87 від 15.10.2020;

- встановлення, що місцеві організації політичних партій, про утворення депутатських фракцій яких оголошено на першій черговій сесії Верховної Ради України поточного скликання, а також місцеві організації політичних партій, які зареєстровані в установленому законом порядку у відповідній адміністративно-територіальній одиниці та мають право подання кандидатур до складу Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області, можуть до дати закінчення встановленого строку подати до Бучанської районної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області кандидатури для включення до складу зазначеної виборчої комісії.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач стверджує про те, що відповідачами було вжито комплекс незаконних, безпідставних, політично вмотивованих та заангажованих заходів для недопущення Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» до участі в місцевих виборах.

При цьому, позивач наполягає на тому, що оспорюване ним рішення Гостомельської територіальної виборчої комісії засновується на фактах та висновках, що є результатом її недбалості, які не відповідають закону та судовому рішенню у справі № 320/8922/20, яким, на переконання позивача, Гостомельську територіальну виборчу комісію було зобов`язано розглянути його документи та прийняти рішення щодо реєстрації кандидатів у депутати та кандидатів на посаду голови.

Також позивач, вважаючи, що 14.10.2020 йому було відмовлено в реєстрації поданих ним кандидатів через формальні неточності та помилки, які не перешкоджають розумінню змісту викладених відомостей про кандидатів, стверджує про усунення таких недоліків і зазначає, що відповідачем було безпідставно не враховано документи, подані ним 15.10.2020 (тобто, вже після прийняття спірної постанови), і що такі документи унеможливили б відмову в реєстрації його кандидатів.

Крім того, позивач посилається на порушення відповідачем при прийнятті спірної постанову порядку організації роботи та проведення засідань виборчих комісій, зазначаючи, що таку постанову прийнято без повідомлення всіх членів Комісії, без зазначення такої постанови в журналі повідомлень, без доведення до відома проєкту порядку денного за день до засідання та без розміщення відповідної інформації на стенді комісії.

Разом з тим, позивач стверджує, що такі дії відповідача-1 становлять сукупність злочинів, учинених з метою недопущення його до виборчого процесу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2020 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Приймаючі таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що єдиний і територіальний виборчі списки Київської регіональної організації ПП «Республіка» сформовані без дотримання гендерного принципу, визначеного частиною дев`ятою статті 219 Виборчого кодексу України, і таке порушення не є помилками або неточностями в розумінні частини третьої статті 230 Виборчого кодексу України.

Крім того, суд зазначив, що в судовому рішенні у справі № 320/8922/20, на яке посилається позивач, не надавалася оцінка підставам для відмови Гостомельською селищною територіальною виборчою комісією в реєстрації кандидатів за виборчими списками Київської регіональної організації ПП «Республіка» і що таким судовим рішенням було зобов`язано виборчу комісію прийняти рішення щодо реєстрації або відмови в реєстрації кандидатів у депутати від політичної організації позивача у межах її дискреційних повноважень.

Разом з тим, суд також вказав, що позивачем до Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії тричі подавалися різні пакети документів для реєстрації кандидатів у депутати, кожного разу змінювався єдиний виборчий список, було збільшено кількість кандидатів на одну особу - ОСОБА_1 (з 21 кандидата кількість кандидатів збільшено до 22-х), якого в єдиному виборчому списку, щодо якого Комісією прийнято спірну постанову від 14.10.2020 № 87, зазначено без порядкового номера між кандидатами за № 20 і № 21.

При цьому, суд зазначив, що подання позивачем нового єдиного виборчого списку, відмінного від попереднього, зумовлювало обов`язок виборчої комісії здійснити відповідну перевірку щодо дотримання позивачем вимог виборчого законодавства, зокрема передбачених частиною п`ятою статті 219 Виборчого кодексу України.

З наведених підстав суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправною оскаржуваної позивачем постанови від 14.10.2020 № 87 та для зобов`язання виборчої комісії зареєструвати кандидатів у депутати від політичної організації позивача.

Перевіряючи наявність підстав для задоволення інших позовних вимог, заявлених позивачем у позові в цій справі, суд першої інстанції зазначив, що такі вимоги є необґрунтованими та безпідставними.

Позивач, не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог позивач наводить доводи, аналогічні тим, що були викладені в його позовній заяві, наполягає на своїй правовій позиції, та зазначає, що Гостомельською селищною територіальною виборчою комісією було порушено процедуру вирішення питання щодо реєстрації кандидатів у депутати від політичної організації позивача, не забезпечено можливості позивачу усунути недоліки поданих ним документів.

При цьому, апелянт посилається на судове рішення у справі № 320/8922/20, яким, на його переконання встановлені відповідні обставини.

Також, апелянт стверджує, що селищною виборчою комісією було сфальсифіковано документи, у зв`язку з чим він був змушений звернутися із заявою до поліції.

Крім того, апелянт вказує, що він звертався за захистом своїх прав до Бучанської територіальної виборчої комісії, якою було скасовано рішення селищної виборчої комісії від 07.10.2020 через допущення порушень та зобов`язано селищну виборчу комісію прийняти нове рішення, однак і після цього, на переконання апелянта, його права знову були порушені і Гостомельською селищною виборчою комісією прийнято нову протиправну, на його думку, постанову з допущенням процедурних порушень, на засіданні, проведеному без повідомлення всіх членів комісії та представників позивача, за відсутності проєкту порядку денного, без занесення відомостей до журналу та оприлюднення інформації про відповідне засідання на стенді виборчої комісії.

Разом з тим, апелянт вважає, що члени Гостомельської селищної виборчої комісії постійно тиснули на нього, проявляли упереджене ставлення до його представників, загрожували їм та закликали ігнорувати рішення суду і вчиняти не так, як передбачено законодавством, а як вони вважають за потрібне.

Вказані обставини, на переконання апелянта, свідчать про систему порушень і злочинів, вчинених Гостомельською селищною виборчою комісією з метою не допустити його кандидатів до участі у виборах. Водночас, апелянт вважає, що судом першої інстанції безпідставно не було визнано такі обставини доказами протиправності оспорюваної позивачем постанови.

Окрім наведених доводів, апелянт також стверджує, що ним були усунуті недоліки його виборчої документації, які встановив суд першої інстанції.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що судом першої інстанції було неповно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2020 відкрито провадження за цією апеляційною скаргою, учасникам справи встановлено строк на подачу відзиву, та враховуючі швидкоплинність розгляду справ цієї категорії, судове засідання призначено на 20.10.2020 о 12:30 год.

Відповідачем - Гостомельською територіальною виборчою комісією подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, наполягаючи на тому, що позиція апелянта є необґрунтованою, а також зазначаючи, що ним було допущено порушення виборчого законодавства при формуванні виборчих списків, а саме не дотримано вимоги частин дев`ятої та десятоїстатті 219 Виборчого кодексу України.

Разом з тим, Гостомельська територіальна виборча комісія зазначає, що позивачем тричі подавалися різні пакети документів для реєстрації кандидатів у депутати і кожного разу ним змінювався єдиний виборчий список без проведення з`їзду (конференції) партії, що є порушенням виборчого законодавства.

При цьому, відповідач вказує, що фактично позивач не усунув недоліки поданих ним документів для реєстрації кандидатів у депутати, оскільки складання різних редакцій їх списку від однієї дати та без проведення відповідного з`їзду (конференції) партії не передбачено чинним законодавством.

Крім того, відповідач зазначає, що напроти одного з кандидатів у списках позивача вказано, що він відмовився від балатування, однак будь-які протокольні рішення партії про відповідні зміни у списках її кандидатів відсутні і до виборчої комісії жодної заяви (відмови) від балатування кандидата не надходило.

Відповідачем - Бучанською районною територіальною виборчою комісією також подано відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому Комісія просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду без змін, зазначаючи, що на її переконання, позивач зловживає своїми процесуальним правами, і стверджуючи про правильність висновків суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів цієї справи, Верховною Радою України 15.07.2020 прийнято постанову № 795-ІХ «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році», якою призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю 25 жовтня 2020 року.

Центральна виборча комісія постановою від 08.08.2020 № 160 призначила перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів, а постановою від 14.08.2020 №176 призначила перші вибори депутатів районних рад на 25.10.2020.

25.09.2020 Київською регіональною організацією Політичної партії «Республіка» до Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області (далі - Гостомельська СТВК) було подано документи для реєстрації кандидата на посаду голови та кандидатів у депутати Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області.

25.09.2020 Гостомельською СТВК прийнято постанову № 56, якою позивачу відмовлено в реєстрації кандидата на посаду голови Гостомельської селищної ради об`єднаної територіальної громади ОСОБА_2 на підставі пункту 1 частини першої статті 224 Виборчого кодексу України.

Також, 25.09.2020 Гостомельською СТВК прийнято постанову № 58, якою позивачу відмовлено в реєстрації кандидатів в депутати Гостомельської селищної ради об`єднаної територіальної громади відповідно до частини першої статті 222 Виборчого кодексу України.

30.09.2020 зазначені постанови Гостомельської СТВК були оскаржені позивачем до суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 01.10.2020 у справі № 320/8922/20 адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправною та скасовано Постанову Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області № 56 «Про відмову в реєстрації кандидата на посаду селищного голови Гостомельської об`єднаної територіальної громади»;

- визнано протиправною та скасовано Постанову Гостомельської селищної територіальної виборчої комісії Бучанського району Київської області № 58 «Про відмову в реєстрації кандидатів в депутати до селищної ради Гостомельської об`єднаної територіальної громади».

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 у вказаній справі зобов`язано Гостомельську селищну територіальну виборчу комісію Бучанського району Київської області прийняти рішення щодо реєстрації чи відмови в реєстрації кандидата на посаду селищного голови та кандидатів в депутати до селищної ради Гостомельської об`єднаної територіальної громади , висунутих Київською регіональною організацією Політичної партії «Республіка», з урахуванням висновків суду апеляційної інстанції.

В іншій частині рішення суду першої інстанції(щодо визнання протиправними та скасування оспорюваних постанов) залишено без змін.

07.10.2020 Бучанською районною територіальною виборчою комісією Київської області (далі - Бучанська РТВК) за результатами розгляду скарг голови КРО Політичної партії «Республіка» від 03.10.2020 та від 04.10.2020 і з урахуванням висновків суду прийнято рішення про зобов`язання Гостомельскої РТВК провести засідання та розглянути документи щодо реєстрації кандидатів в депутати та кандидата на селищного голову до Гостомельської селищної ради ОТГ.

07.10.2020 Гостомельською СТВК на виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 у справі № 320/8922/20 прийнято Постанову № 76 про відмову в реєстрації кандидатів в депутати.

Представник позивача звернувся до Бучанської РТВК із заявою від 08.10.2020 про встановлення факту неодноразового грубого порушення Гостомельскою СТВК законодавства та дострокове припинення повноважень Гостомельскої СТВК.

Бучанською РТВК за результатами розгляду вказаної заяви винесено постанову від 12.10.2020 № 46, якою скасовано постанову Гостомельскої СТВК № 76 від 07.10.2020, зобов`язано селищну комісію розглянути не пізніше 13.10.2020 та прийняти рішення щодо реєстрації кандидата на посаду голови та кандидатів у депутати.

13.10.2020 Гостомельскою СТВК прийнято постанову № 82, якою зареєстровано кандидата на посаду голови Гостомельскої селищної ОТГ ОСОБА_2 .

Також, 13.10.2020 о 20:40 Гостомельською СТВК прийнято постанову № 83 про розгляд документів щодо реєстрації кандидатів в депутати від Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка», зі змісту якої вбачається, що позивачу наданий час на усунення недоліків, які наявні в документах поданих на реєстрацію, а саме:

- ОСОБА_2 - в єдиному виборчому списку - навпроти першого кандидата відсутня відмітка «перший кандидат»;

- ОСОБА_3 - округ 3, паспортні дані не читаються;

- ОСОБА_1 - округ 3, відсутні паспортні дані;

- в територіальному виборчому списку № 3 порушена гендерна квота.

Також, судом першої інстанції установлено, що в єдиному виборчому списку кандидатів у депутати Гостомельської селищної ради, висунутих Київською регіональною організацією ПП «Республіка» в єдиному багатомандатному виборчому окрузі, кількість кандидатів у депутати згідно вказаного списку становить 21 особу, але ОСОБА_1 зазначений без порядкового номеру між кандидатами під порядковими номерами 20 та 21.

Першими п`ятьма кандидатами у зазначеному списку є: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Таким чином, першим у останній четвірці кандидатів є кандидат чоловічої статі, другим є кандидат жіночої статі, а далі три підряд кандидати чоловічої статі.

У четвертій п`ятірці кандидатами у зазначеному списку є: ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Відтак, першим кандидатом у зазначеній п`ятірці є кандидат чоловічої статі, другим є кандидат жіночої статі, а далі три підряд кандидати чоловічої статі.

У територіальному виборчому списку кандидатів у депутати Гостомельської селищної ради, висунутих Київською регіональною організацією ПП «Республіка» у територіальному виборчому окрузі № 3, кількість кандидатів у депутати становить 5 осіб, але ОСОБА_1 зазначений без порядкового номеру між кандидатами під порядковим номером № 4 та № 5.

При цьому кандидатами відповідно до зазначеного списку є: ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Тобто, першим у зазначеній п`ятірці кандидатів є кандидат жіночої статі, а далі три підряд кандидати чоловічої статі.

Вказані недоліки позивачем не були усунуті, у зв`язки з чим Гостомельською СТВК 14.10.2020 прийнято постанову № 87 про відмову в реєстрації кандидатів у депутати на підставі частини дев`ятої статті 219 та частини четвертої статті 222 Виборчого кодексу України.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, а свої права на участь у виборчому процесі - порушеними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Виборчим кодексом України (далі - ВК України), Законом України «Про Центральну виборчу комісію» від 30.06.2004 № 1932-IV (далі - Закон № 1932-IV).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У статті 218 ВК України визначено загальний порядок висування кандидатів організацією партії.

Висування кандидатів організацією партії проводиться на її зборах, конференції у порядку, встановленому статутом партії та цим Кодексом.

Про дату, час і місце проведення зборів, конференції з метою висування кандидатів організація партії повідомляє у письмовій формі відповідну територіальну виборчу комісію не пізніш як за день до дня проведення зборів, конференції.

Повідомлення про час і місце проведення зборів, конференції організації партії з метою висування кандидатів у депутати, порядок акредитації на таких зборах, конференції представників засобів масової інформації, визначений його організаторами, не пізніш як за п`ять днів до дня проведення зборів, конференції розміщується на офіційному веб-сайті організації партії, а у разі його відсутності - на офіційному веб-сайті партії.

Про дату, час і місце проведення зборів, конференції з метою висування кандидатів організація партії повідомляє також засоби масової інформації. Порядок акредитації представників засобів масової інформації на таких зборах, конференції визначає організатор заходу.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, не пізніш як за тридцять п`ять днів до дня голосування передає на паперових носіях та в електронному вигляді до відповідних територіальних виборчих комісій відомості щодо зареєстрованих партій та їх організацій із зазначенням керівників, а в разі зміни керівників партій та організацій партій - невідкладно інформує про це відповідні територіальні виборчі комісії.

Статтею 219 ВК України регламентовано порядок висування кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, районних у місті рад, а також кандидатів у депутати міських, сільських, селищних рад (територіальних громад з кількістю виборців 10 тисяч і більше), а саме:

1. Висування кандидатів у депутати організацією партії, формування та затвердження єдиного та територіальних виборчих списків здійснюються на її зборах, конференції організації партії у порядку, встановленому статутом партії та цим Кодексом.

2. Організація партії може висунути кандидатом у депутати особу, яка є членом цієї партії, або безпартійну особу, яка відповідно до статті 193 цього Кодексу має право бути обраною депутатом.

3. Організація партії висуває кандидатів з числа осіб, зазначених у частині другій цієї статті, у вигляді єдиного виборчого списку, який формується та затверджується на зборах, конференції організації партії.

4. Кількість кандидатів у депутати, які включаються до єдиного виборчого списку організації партії, не повинна перевищувати кількісний склад депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевої ради.

5. У єдиному виборчому списку визначається перший кандидат. З числа інших кандидатів, включених до єдиного виборчого списку, організація партії на тих самих зборах, конференції формує і затверджує територіальні списки кандидатів у депутати у кожному територіальному виборчому окрузі. Територіальний виборчий список організації партії повинен включати не менше п`яти і не більше дванадцяти кандидатів у депутати.

6. Кожен кандидат у депутати, включений до єдиного виборчого списку (крім першого кандидата), також має бути включений до одного з територіальних виборчих списків. Кандидат не може бути включений до єдиного виборчого списку (крім першого кандидата) організації партії більше ніж один раз, а також до двох чи більше різних територіальних виборчих списків.

7. Особа має право надати згоду балотуватися та бути включеною до єдиного та територіального виборчих списків лише однієї організації партії від організації однієї партії.

8. Черговість (порядкові номери) кандидатів у єдиному виборчому списку та у територіальних виборчих списках визначається на зборах, конференції організації партії під час висування кандидатів у депутати та формування відповідних списків.

9. Під час формування єдиного та територіальних виборчих списків організація партії повинна забезпечити присутність у кожній п`ятірці (місцях з першого по п`яте, з шостого по десяте і так далі) кожного виборчого списку чоловіків і жінок (не менше двох кандидатів кожної статі).

У разі формування організацією партії єдиного та територіальних виборчих списків з кількістю кандидатів у депутати, яка не є кратною п`яти, до останніх у списку кандидатів (від 1 до 4) застосовується вимога щодо почергового включення кандидатів різної статі до списку.

Статтею 222 ВК України визначено умови реєстрації кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, районних у місті рад, а також міських, сільських, селищних рад (територіальних громад з кількістю виборців 10 і більше тисяч).

У частині четвертій вказаної норми ВК України передбачено, що відповідальність за достовірність і точність відомостей у документах, зазначених у пунктах 6, 7, 8 та 10 частини першої цієї статті, поданих до територіальної виборчої комісії для реєстрації кандидатів у депутати, несуть особи, висунуті кандидатами у депутати.

Статтею 230 ВК України визначено підстави для відмови в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.

Частиною першою цієї статті визначено, що територіальна виборча комісія відмовляє в реєстрації всіх кандидатів у депутати, включених до виборчих списків місцевих організацій політичних партій або до переліку кандидатів у депутати в багатомандатних виборчих округах на відповідних місцевих виборах, у разі:

1) порушення встановленого цим Кодексом порядку висування кандидатів, у тому числі перевищення встановленої цим Кодексом кількості кандидатів у депутати у єдиному виборчому списку та територіальному виборчому списку організації партії на виборах депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, районної у місті, а також міської, сільської, селищної ради (територіальної громади з кількістю виборців 10 тисяч і більше), кандидатів у депутати в кожному багатомандатному окрузі на виборах депутатів сільських, селищних, міських рад (територіальних громад з кількістю виборців до 10 тисяч), які можуть бути висунуті організаціями партій;

2) відсутності хоча б одного з документів, зазначених у пунктах 1-5 частини першої статті 222, пунктах 1, 2, 4 частини першої статті 223 цього Кодексу, невідповідності таких документів вимогам цього Кодексу (в тому числі щодо розміру грошової застави);

3) встановлення нею наявності у передвиборній програмі організації партії положень, спрямованих на ліквідацію незалежності України, зміну конституційного ладу насильницьким шляхом, порушення суверенітету і територіальної цілісності держави, підрив її безпеки, незаконне захоплення державної влади, пропаганду війни, насильства, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, посягання на права і свободи людини, здоров`я населення;

4) висування кандидатів у депутати від організації партії, яка здійснює пропаганду комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, їхньої символіки та щодо якої в установленому Кабінетом Міністрів України порядку прийнято рішення про невідповідність її діяльності, найменування та/або символіки вимогам Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки".

Відповідно до частини третьої статті 230 ВК України помилки і неточності, виявлені в поданих на реєстрацію документах, якщо їх наявність не є перешкодою для розуміння змісту викладених відомостей, не є підставою для відмови в реєстрації кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.

У разі відсутності в поданих на реєстрацію документах інформації, яка обов`язково повинна бути зазначена відповідно до вимог цього Кодексу, про це невідкладно повідомляється відповідний суб`єкт подання документів.

Виявлені недоліки у поданих документах можуть бути усунуті шляхом подання не пізніше наступного дня після отримання зазначеного повідомлення уточнених або інших документів для реєстрації кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.

Якщо уточнені або інші документи не надійшли у цей строк, відповідні документи вважаються відсутніми.

Частиною четвертою статті 230 ВК України передбачено, що рішення про відмову в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови повинно містити вичерпні підстави відмови. Копія цього рішення не пізніше наступного дня після його прийняття видається (направляється) представнику організації партії (у разі висування такої особи організацією партії) та кандидату в депутати, кандидату на посаду сільського, селищного, міського голови (у разі самовисування).

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що ВК України, як спеціальним законодавчим актом, чітко визначено процедуру формування списків кандидатів на місцеві вибори, порядок їх реєстрації ТВК та підстави для відмови у здійснення такої реєстрації.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що в єдиному виборчому списку кандидатів у депутати Гостомельської селищної ради, висунутих Київською регіональною організацією ПП «Республіка» в єдиному багатомандатному виборчому окрузі, у першій та четвертій п`ятірках кандидатами зазначено по чотири особи чоловічої статі та по одній особі жіночої статі; а в територіальному виборчому списку - вказано фактично шість осіб ( ОСОБА_1 без порядкового номера), з яких чотири особи між номерами 1 і 5 чоловічої статі.

Отже, єдиний та регіональний виборчі списки, які були подані позивачем до Гостомельської СТВК та за результатами розгляду яких Комісією прийнято постанову від 14.10.2020 № 87, складені без дотримання гендерного принципу, регламентованого частиною дев`ятою статті 219 ВК України, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 230 ВК України є імперативною правовою підставою для відмови в реєстрації кандидатів за такими списками.

При цьому, колегія суддів зазначає, що саме за таких обставин та з вказаних правових підстав (порушення частини дев`ятої статті 219 ВК України) Гостомельською СТВК правомірно прийнято зазначену постанову про відмову в реєстрації кандидатів у депутати, висунутих позивачем та включених до його єдиного та регіонального виборчих списків /т. 1 а.с. 120/.

Водночас, доводи апелянта про те, що допущені помилки та неточності у виборчих списках, відповідно до частини третьої статті 230 ВК України, не є підставою для відмови в реєстрації кандидатів, апеляційний суд відхиляє, оскільки допущені позивачем порушення визначених чатиною дев`ятою статті 219 ВК України правил щодо забезпечення присутності у кожній п`ятірці кожного виборчого списку чоловіків і жінок (не менше двох кандидатів кожної статі) не є помилками і неточностями в розумінні вказаної норми (частини третьої статті 230 ВК України), а є порушенням установленого ВК України порядку висування кандидатів.

Приходячи до такого висновку, колегія суддів ураховує правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.06.2019 у справі № 855/150/19, якщо в документі пропущена буква або слово, використано невдалий або неточний термін, словосполучення або нетотожні речення, це не є перешкодою для розуміння змісту викладених даних і викладена інформація спрямована на виконання норм законодавства, тоді це має вважатися помилкою, що підлягає виправленню або уточненню. Якщо ж документ оформлено неналежним чином, тобто у ньому не містяться всі необхідні та важливі дані, що за законом повинні бути вказані, тоді слід вважати, що цей документ відсутній.

Згідно з частиною п`ятою статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд також враховує, що Парламентською Асамблеєю Ради Європи було ухвалено низку документів щодо забезпечення належного представництва жінок у політиці як такій, зокрема Рекомендацію 1899 (2010) щодо посилення рівня представленості жінок у політиці через виборчу систему та Резолюцію ПАРЄ 1706 (2010) щодо посилення рівня представленості жінок у політиці через виборчу систему, Рекомендацію ПАРЄ 1676 (2004) щодо участі жінок у виборах тощо. Основні стандарти у відповідній сфері викладено в Рекомендації ПАРЄ 1676 (2004), в якій наголошено на необхідності стимулювання партій до, зокрема, запровадження гендерних квот на виборах, чергування представників різних статей у списках кандидатів на виборах тощо. Неодноразово ці рекомендації також були відображені та конкретизовані у низці документів Венеційської комісії, у тому числі Кодексі належних практик у сфері політичних партій, Звіті про вплив виборчих систем на представництво жінок у політиці, Декларації про участь жінок у виборах та інших документах.

У Декларації про участь жінок у виборах наголошується, зокрема, на тому що принцип рівного виборчого права може передбачати обов`язковість чергування представників обох статей у виборчих списках кандидатів та можливість відмови у реєстрації списку кандидатів, який не відповідає вимогам щодо збалансованого представництва жінок і чоловіків, передбачених національним законодавством.

Таким чином, апеляційний суд вважає правомірною відмову Гостомельської СТВК у реєстрації кандидатів за вищевказаними списками позивача.

Крім того, апеляційний суд також приймає до уваги й те, що зазначені виборчі списки позивача не містять порядкового номера кандидата ОСОБА_1 /т.1 а.с.75, 84/, що свідчить про їх невідповідність вимогам частини дванадцятої статті 219 ВК України.

Також колегія суддів звертає увагу й на те, що позивачем тричі подавалися до Гостомельської СТВК різні списки кандидатів у депутати, зокрема кожного разу змінювався єдиний виборчий список без зміни його дати (23.09.2020) та без проведення зборів або конференції його політичної організації, як таке передбачено частиною десятою статті 219 ВК України та пунктом 1 частини першої статті 22 ВК України.

Разом з тим, жодною нормою чинного виборчого законодавства не передбачено можливості внесення змін (додавання кандидата або усунення) до єдиного виборчого списку без проведення зборів (конференції) відповідної політичної організації, що було визнано представниками позивача в судовому засіданні.

Крім того, у третій редакції єдиного виборчого списку позивача напроти кандидата ОСОБА_1 зазначено, що він відмовився балатуватися, але відповідної заяви від цієї особи та/або протокольного рішення партії про зміни у списку її кандидатів до Гостомельської СТВК позивачем не подавалося. Доказів зворотного позивачем суду не надано.

Враховуючи викладені обставини у їх сукупності, судова колегія вважає, що позивачем не було дотримано законодавчо визначеного порядку висування кандидатів у депутати селищної ради.

Разом з тим, зміст принципу загальних виборів розкрито у п. 1.1 керівних принципів Кодексу належної практики у виборчих справах Венеційської комісії, де вказано: «Загальне виборче право означає, в принципі, що кожна людина має право обирати й бути обраною. Однак це право може й, по суті, має бути обмежене певними умовами». Як зазначено у п. 4.1. рішення КСУ від 30 січня 2002 року № 2-рп/2002 (справа про виборчу заставу)1, такі вимоги в науці та практиці виборчого права мають назву виборчих цензів (кваліфікацій), під якими розуміють визначені конституцією або законом умови для набуття або здійснення активного і пасивного виборчого права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Ковач проти України» (Заява N 39424/02) 7 лютого 2008 року зазначено, що права, гарантовані статтею 3 Першого протоколу, мають вирішальне значення для зміцнення і збереження засад ефективної та дієвої демократії, побудованої на принципі верховенства права. Але ці права не є абсолютними. Можуть існувати «опосередковано встановлені» обмеження цього права, і Договірні держави повинні користуватися певною свободою розсуду в цій сфері. Договірним державам надається широка свобода розсуду у вирішенні цих питань.

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Тож, апелянтом не доведено і судом не встановлено порушення відповідачем будь-якої законодавчої норми при прийнятті постанови від 14.10.2020 № 87.

Крім того, судова колегія звертає увагу на те, що у своїй позовній заяві, а також в апеляційній скарзі, позивач зазначає, що ним оскаржується постанова Гостомельської СТВК від 15.10.2020 № 87. Однак, постанова від такої дати СТВК у відношенні позивача щодо відмови в реєстрації поданих ним кандидатів не приймалася. Доказів зворотного суду не надано.

З приводу доводів апелянта про те, що Гостомельською СТВК було порушено процедуру вирішення питання щодо реєстрації кандидатів у депутати від політичної організації позивача, колегія суддів зазначає, що позивачу неодноразово надавалася можливість усунути недоліки поданих ним списків виборців, зокрема 13.10.2020 на засіданні вказаної Комісії у присутності його представника, відповідно до приписів ВК України, подані ним документи були прийняті та опрацьовані відповідачем-1 з дотриманням вимог чинного виборчого законодавства і питання щодо реєстрації кандидатів за списками позивача вирішено у присутності більшості членів комісії та відповідно до статті 222 ВК України.

Крім того, судова колегія зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття рішення не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення.

Наведені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18.

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

При цьому, колегія суддів приймає до уваги правовий підхід, закладений ЄСПЛ при вирішенні справи «Сутяжник проти РФ» (рішення від 25.04.2018) та застосований Верховним Судом у справах №№ 826/5575/17, 910/10616/17, відповідно до якого надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом є правовим пуризмом. Скасування правильного по суті рішення, за відсутності фундаментального порушення, є відступленням від принципу правової визначеності («res judicata») та недопустимим.

Посилання апелянта на судове рішення у справі № 320/8922/20, а також твердження щодо його неналежного виконання, апеляційний суд відхиляє, оскільки вказане рішення не має преюдиціального значення для вирішення цієї справи.

Крім того, неналежне виконання судового рішення може бути підставою для звернення особи із заявою про встановлення судового контролю в порядку, визначеному статтями 382, 383 КАС України, а не для подання нової позовної заяви.

Посилання апелянта на те, що селищною виборчою комісією було сфальсифіковано документи, у зв`язку з чим він звернувся із заявою до поліції, судова колегія до уваги не приймає, оскільки перевірка відповідних обставин належить до компетенції правоохоронних органів, а обставини щодо вчинення злочину, на які посилається апелянт, можуть бути установлені відповідним судовим рішенням (вироком суду) у кримінальній справі. Однак, такого рішення під час розгляду цього адміністративного спору суду не надано.

Доводи апелянта про те, що він звертався за захистом своїх прав до Бучанської територіальної виборчої комісії, якою було скасовано рішення селищної виборчої комісії від 07.10.2020 через допущення порушень та зобов`язано селищну виборчу комісію прийняти нове рішення, колегія суддів відхиляє, оскільки такі обставини жодним чином не підтверджують наявності достатніх та необхідних правових підстав для задоволення позову в цій справі.

Твердження апелянта про те, що члени Гостомельської СТВК постійно тиснули на нього, проявляли упереджене ставлення до його представників, загрожували їм та закликали ігнорувати рішення суду і вчиняти не так, як передбачено законодавством, а як вони вважають за потрібне, а також, що такі обставини, на думку апелянта, свідчать про систему порушень, вчинених відповідачем-1 з метою не допустити його кандидатів до участі у виборах, судова колегія до уваги не приймає, тому що вони не підтверджуються належними та допустимими у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України доказами і таким діям має бути надана оцінка відповідними уповноваженими органами.

Доводи апелянта про те, що судом першої інстанції наведені ним обставини безпідставно не були визнані доказами протиправності оспорюваної ним постанови СТВК, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки безпосередньо обставини не є доказами у розумінні КАС України, зокрема статті 70, а мають бути підтверджені відповідними доказами, яких апелянтом у цій справі суду не надано.

Перевіряючи рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст. 308 КАС України, колегія суддів зазначає, що апелянтом не наведено жодних доводів, які б підтверджували наявність правових підстав для задоволення його позову в іншій частині вимог та не спростовано відповідних висновків суду першої інстанції.

Перевіряючи доводи всіх учасників справи, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), викладені, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58), відповідно до яких принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Водночас, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (пункт 29).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність достатніх та необхідних правових підстав для задоволення позову в цій справі.

Отже, судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» підлягає залишенню без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2020 року - без змін.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини дев`ятої статті 273 КАС України, суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору.

У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, установлених цим Кодексом.

Згідно частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» передбачено, що з 01 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір ставки судового збору, за подання позову в цій справі, з огляду на те, що три із заявлених позивачем вимог є основними та окремо оплачуються судовим збором, решта - похідні, становить 2102 х 3 = 6306,00 грн., а розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду в цій справі становить 6306х150% = 9459,00 грн.

Враховуючи те, що апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції та для задоволення позову в цій справі, а при зверненні з апеляційною скаргою позивачем не було сплачено судовий збір, слід стягнути з Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» на користь Державного бюджету України витрати зі сплати судового збору у розмірі 9459,00 грн. за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 273, 275, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2020 року - без змін.

Стягнути з Київської регіональної організації Політичної партії «Республіка» (адреса: 08292 Київська обл., м. Буча, бул. Б. Хмельницького, буд. 19, кв. 79; ) на користь Державного бюджету України (отримувач коштів отримувач - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н; код отримувача (ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) - 899998; номер рахунка - UA1026007; код класифікації доходів бюджету - 22030101) судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 9459,00 (дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять) гривень.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Судове рішення виготовлено 20.10.2020.

Головуючий суддя

Судді: