Справа № 120/5426/20-а
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 120/5426/20-а

19 жовтня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Капустинського М.М. Ватаманюка Р.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської територіальної виборчої комісії Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Вінницька обласна громадська організація "Ми разом" про визнання протиправними дій та бездіяльності, скасування постанов, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 06.10.2020 у справі №120/5426/20-а - відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду І інстанції та задовольнити заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 06.10.2020 у справі №120/5426/20-а.

Також, апелянт в апеляційній скарзі просить наступне - "ухвалюючи рішення за наслідками розгляду цієї апеляційної скарги окремо прошу суд у рішенні зазначити, якими саме нормами і яким саме текстом (у якій його редакції) Конституції України керувався суд при вирішенні питань поставлених скаржником у цій апеляційній скарзі".

Апеляційну скаргу позивач обґрунтовує тим, що рішення суду першої інстанції постановлене з порушенням норм процесуального права. Разом з тим, апелянт зазначає, що судом першої інстанції не в повній мірі надано оцінку матеріалам справи та доводам позивача, представника третьої особи.

Колегія суддів досліджуючи апеляційну скаргу, матеріали справи та доводи апелянта, зазначає наступне.

Відповідно до ч.1-2 ст.63 ВК України рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 06.10.2020 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року - без змін

13.10.2020 ОСОБА_1 подав заяву про роз`яснення рішення у справі №120/5426/20-а (вх. №31586).

В своїй заяві позивач просив роз`яснити, судове рішення від 06 жовтня 2020 року з урахуванням фактів та обставин, якими позивач обґрунтовував свої вимоги і на який особливо звертав увагу суду, і які викладені у мотивувальній частині заяви про роз`яснення судового рішення.

Обґрунтування мотивувальної частини заяви полягають в тому, що постановляючи рішення по справі суд не надав оцінки усім істотним обставинам справи, якими позивач обґрунтовував свої позовні вимоги у позовній заяві від 04.10.2020 та у заяві про уточнення позовних вимог від 05.10.2020. Так, на переконання ОСОБА_1 суд не надав жодної оцінки факту, який є основним у ряду фактів та обставин, якими повивач обґрунтовував свої вимоги і на який особливо звергав увагу суду. Зокрема, в обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив що місцеві вибори в Україні у 2020 році організовуються та проводяться владою в умовах не визначеного належним суб`єктом (народом) конституційного ладу в Україні. При цьому, на думку позивача, він навів докази визнання цього факту Верховною Радою України (Постанова від 24 лютого 2014 року № 775-VІІ), а також наголошував на тому, що факт зміни конституційного ладу в Україні державними органами встановлений рішеннями Верховного Суду України від 02 грудня 2014 року та 28 квітня 2015 року.

Також, позивач, в даній заяві, просив роз`яснити судове рішення від 06 жовтня 2020 року з урахуванням фактів встановлених судом щодо існування в Україні двох текстів Конституції України, в редакції від 28.06.1996 і від 01.01.2020, та роз`яснити коли Конституція України в редакції від 01.01.2020 вводилась в дію відповідно до існуючої законодавчої практики щодо цього, та коли і в яких офіційних друкованих виданнях Конституція України в редакції від 01.01.2020 доводилась до відома населення у порядку, встановленому законодавством.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 06.10.2020 у справі №120/5426/20-а - відмовлено.

Згідно з ч.5 ст.254 КАС України ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

В свою чергу, 19.10.2020 апелянтом подана апеляційна скарга, в якій він просить скасувати ухвалу суду І інстанції та задовольнити його заяву про роз`яснення рішення суду від 06.10.2020 у справі №120/5426/20-а. Також, дата подання апеляційної скарги зазначена апелянтом наприкінці самої апеляційної скарги.

Як передбачено ч.1-5 ст.270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Днем бездіяльності є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Відповідно до ч.1-2 ст.271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Дана категорія справ відноситься до окремих категорій термінових адміністративних справ щодо особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій (ст.273 КАС України).

Згідно з ч.11 ст.273 КАС України суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Відповідно до ч.2, 4 ст.278 КАС України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Суд апеляційної інстанції розглядає справу у дводенний строк після закінчення строку на апеляційне оскарження з повідомленням учасників справи. Апеляційна скарга на судове рішення, що було ухвалене до дня голосування, розглядається не пізніше ніж за дві години до початку голосування.

З урахуванням вказаних норм, колегія суддів приходить до висновку, що норми передбачені ст.270 КАС України є імперативними і зобов`язують суд застосувати процесуальні наслідки у вигляді залишення апеляційної скарги без розгляду у разі порушення строків оскарження.

Крім того, законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду першої інстанції проголошена у відкритому судовому засіданні за участі позивача та представника третьої особи 15 жовтня 2020 року (розпочато проголошення о 18 год. 18 хв., закінчено проголошення о 18 год. 27 хв.) (а.с.69).

Згідно розписки, копію ухвали суду першої інстанції від 15.10.2020 отримано позивачем, представником третьої особи 15.10.2020 (а.с.89).

Тобто, апеляційна скарга подана з пропуском строку встановленого ч.2 ст.278 КАС України.

Щодо доводів апелянта в частині зазначення судом першої інстанції строку на апеляційне оскарження протягом 15 днів з дня її проголошення, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, дана категорія справ відноситься до окремих категорій термінових справ, в яких діють спеціальні строки.

Норми ч.2 ст.278 КАС України, ч.1 ст.272 КАС України, ст.271 КАС України передбачають саме поняття судового рішення.

Відповідно до п.12 ч.1 ст.4 КАС України судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Тобто, при оскаржені ухвали в даній категорії справ застосовуються також спеціальні строки і помилкове зазначення судом першої інстанції строку на апеляційне оскарження, не може слугувати підставою для його поновлення, оскільки ч.5 ст.270 КАС України передбачено, що строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено.

Враховуючи зазначене, матеріали справи, а також вимоги ч.5 ст.270, ч.2 ст.278 КАС України, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року по справі №120/5426/20-а, без розгляду.

Крім того, відповідно до ст.129 Конституції України та ст.8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Також, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, оскільки апеляційна скарга на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року по справі №120/5426/20-а надійшла до Сьомого апеляційного адміністративного суду з пропуском строку, встановленим положеннями ч.2 ст.278 КАС України, та підпадає під ч.5 ст.270 КАС України (строк подання апеляційної скарги встановлений у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено), колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без розгляду.

Керуючись 270, 271, 273, 278 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2020 року по справі №120/5426/20-а залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ч.3 ст.272 КАС України.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Капустинський М.М. Ватаманюк Р.В.