Справа № 826/14586/18
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., перевіривши відповідність вимогам ст. 296 КАС України апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ

Головне управління Державної податкової служби у м. Києві подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року.

Разом із апеляційною скаргою відповідач звернувся із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що ним раніше подавалася апеляційна скарга, яка була повернута судом апеляційної інстанції через несплату судового збору, проте повернення апеляційної скарги не позбавляє права апелянта на повторне звернення з апеляційною скаргою. Крім того апелянт зазначає, що звертався із клопотанням про усунення недоліків, в якому долучав платіжне доручення про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 сказаної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Із матеріалів справи вбачається, що у квітні 2020 року відповідач подав апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 червня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків, шляхом сплати судового збору.

Зважаючи на приписи Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-IX, строк на усунення недоліків сплинув 06 серпня 2020 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року апелянту відмовлено у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків, апеляційну скаргу повернуто апелянту.

Водночас, звертаючись повторно до суду апеляційної інстанції 01 жовтня 2020 року, Головним управлінням ДПС у м. Києві до апеляційної скарги не додано платіжне доручення про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, клопотання про усунення недоліків разом з платіжним дорученням, на яке посилається апелянт, в матеріалах справи відсутнє.

Апелянт зазначає, що не мав можливості платити судовий збір за подання апеляційної скарги в перший раз з об`єктивних причин, однак не зазначає, які саме об`єктивні причини завадили апелянту сплатити судовий збір у встановлений судом строк.

Стаття 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою виконання процесуального обов`язку сплати судового збору особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Вказані апелянтом причини пропуску строку не можна вважати поважними, оскільки такі перебувають у прямій залежності від волі скаржника.

Та обставина, що відповідач звернувся з первинною апеляційною скаргою у встановлений законом строк, не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У свою чергу, згідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. Судом апеляційної інстанції було надано апелянту максимальний визначений законодавцем строк для усунення недоліків.

Крім того, апелянт посилається на постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та зазначає, що відповідно до Постановм КМУ №760 карантин в Україні продовжено до 31 жовтня 2020 року.

Однак, жодних доводів щодо пропуску строку на апеляційне оскарження з підстав запровадження карантину ГУ ДПС у м. Києві у клопотанні не зазначено.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а причини пропуску такого строку - неповажними.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 243, 325 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.О. Лічевецький

Суддя В.П. Мельничук

Суддя О.М. Оксененко