Справа № 200/14711/19-а
Суддя: Голошивець І.О.
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 р. Справа№200/14711/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Голошивця І.О., при секретарі судового засідання - Шташаліс О.О., за участю представника позивача - Пономарьова Р.О., представника третьої особи 1 - Вовченко С.П., розглянув за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Агропромсервіс» до Державної податкової служби України, тертя особа: Головне управління ДПС у Донецькій області, Товариство з обмеженою відповідальністю «МИРФАК», Товариство з обмеженою відповідальністю «ХЕДУС», Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОДАРТ» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Товариство з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Агропромсервіс» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, тертя особа: Головне управління ДПС у Донецькій області, Товариство з обмеженою відповідальністю «МИРФАК», Товариство з обмеженою відповідальністю «ХЕДУС», Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОДАРТ» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Позов вмотивовано тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Агропромсервіс» 13.11.2019 під час реєстрації податкових накладних в ІС «Єдиний реєстр податкових накладних» було виявлено, що невідомими особами через Електронний сервіс «Електронний кабінет платника податків» всупереч інтересам позивача, з використанням незаконно отриманих електронних підписів та сертифікатів, в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєстровані податкові накладні по нереальним господарським договорам на загальну суму 46206120,00 грн., сума ПДВ 7701020,00 грн., а саме по взаємовідносинам з Товариством з обмеженою відповідальністю «ХЕДУС», по взаємовідносинам з Товариством з обмеженою відповідальністю «МИРФАК». Жодних правовідносин ТОВ АФ «Агропромсервіс» з ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ ««МИРФАК» не мало та не має, жодних договорів укладено не було, товар на адресу ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ «МИРФАК» не поставлявся, грошових коштів від ТОВ «ХЕДУС» та від ТОВ «МИРФАК» позивач не отримував. Дані господарські операції не підтверджені належними первинними документами. Дані податкові накладні позивачем не складалися та не реєструвалися. Аналіз норм податкового законодавства свідчить про те, що будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичне здійснення господарської операції відсутнє, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені законодавством. Через бездіяльність відповідача, яке не здійснило жодних дій щодо зупинення реєстрації оскаржуваних податкових накладних та не надало позивачу жодної відповіді на чисельні звернення підприємства, права позивача були порушені. Позивач змушений був звернутись до суду з даним позовом.

Представник Державної податкової служби України надав до суду відзив на адміністративний позов у якому зазначив, що платники податків мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В податковій декларації з ПДВ платником податку зазначаються дані, вказані в складеній на підставі первинних документів податковій накладній. У разі складання податкової накладної без факту здійснення господарської операції та її реєстрації в ЄРПН платник податку відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України з метою виправлення помилок, допущених при складанні такої податкової накладної, може скласти розрахунок коригування до неї. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем товарів/послуг, на якого була складена така податкова накладна. За даними інформаційних систем ДПС України 05.05.2017 між ТОВ «Агрофірма "Агропромсервіс" та Мар`їнською об`єднаною державною податковою інспекцією Головного Управління ДФС у Донецькій області, укладено договір про визнання електронних документів від 05.05.2017 № . Платника повідомлено у другій квитанції, реєстраційний номер документу: . Зазначив, що по всіх спірних податкових накладних, підпис документів було зроблено з використанням ЕЦП позивача. Відповідач діяв виключно на підставі та в межах повноважень та у спосіб, визначених Конституцією та законами України.

Представник Головного управління ДПС у Донецькій області надав до суду відзив на адміністративний позов у якому зазначив, що якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в податковому органі. Орган ДФС не несе відповідальності за порушення обміну інформацією, що виникло внаслідок несправності будь-яких засобів телекомунікаційного зв`язку, відключення та перебоїв у мережах живлення, несправності апаратних засобів платника податків. По всіх податкових накладних виписаних на адресу ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ «МИРФАК», підпис документів було зроблено з використанням ЕЦП позивача. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 26.12.2019 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 28.01.2020.

28.01.2020 відкладено розгляд справи для надання додаткових доказів до 18.02.2020.

18.02.2020 відкладено розгляд справи для надання додаткових доказів до 27.02.2020.

27.02.2020 відкладено розгляд справи для надання додаткових доказів до 03.03.2020.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 03.03.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у адміністративній справі № 200/14711/19-а на тридцять днів, відкладено розгляд справи до 31.03.2020.

31.03.2020 відкладено розгляд справи до 14.05.2020 у зв`язку із проголошенням карантину.

14.05.2020 відкладено розгляд справи до 11.06.2020 у зв`язку із продовженням карантину.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11.06.2020 залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОДАРТ», відкладено розгляд справи до 07.07.2020.

07.07.2020 відкладено розгляд справи до 22.07.2020 для надання додаткових доказів.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22.07.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.09.2020.

09.09.2020 оголошено перерву до 23.09.2020.

Представники сторін про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Розглянувши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Агропромсервіс», (далі - ТОВ «Агропромсервіс»), є юридичною особою та зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (Донецька область, Мар`їнський район, с. Желанне Друге, вул. Шахтарська, буд. 53, ).

Відповідачі в даних правовідносинах є суб`єктами владних повноважень у відповідності до приписів п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України.

13.11.2019 через Електронний сервіс «Електронний кабінет платника податків», з використанням електронних підписів та сертифікатів (далі - ЕЦП) ТОВ «Агропромсервіс», в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), зареєстровані податкові накладні по нереальним господарським договорам на загальну суму 46206120,00 грн., сума ПДВ 7701020,00 грн., а саме по взаємовідносинам з ТОВ «ХЕДУС» (), а саме: ПН № 73 від 16.10.2019 на суму 1547520,00 грн., ПДВ 257920,00 грн.; ПН № 74 від 17.10.2019 на суму 1547520,00 грн., ПДВ 257920,00 грн.; ПН № 75 від 17.10.2019 на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 76 від 17.10.2019 на суму 158680,00 грн., ПДВ 259780,00 грн.; ПН № 77 від 17.10.2019 на суму 1562400,00 грн., ПДВ 260400,00грн.; ПН № 78 від 18.10.2019 на суму 1562400,00 грн., ПДВ 260400,00 грн.; ПН № 100 від 16.10.2019 на суму 1554960,00 грн., ПДВ 259160,00 грн.; ПН № 101 від 16.10.2019 на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 102 від 16.10.2019, на суму 1558680,00 грн., ПДВ 259780,00 грн.; ПН № 103 від 18.10.2019, на суму 1562400,00 грн., ПДВ 260400,00 грн.; ПН № 104 від 18.10.2019, на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 105 від 18.10.2019, на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 106 від 18.10.2019, на суму 1556820,00 грн., ПДВ 259470,00 грн.; ПН № 107 від 21.10.2019, на суму 1556820,00 грн., ПДВ 259470,00 грн.; ПН № 108 від 16.10.2019, на суму 1547520,00 грн., ПДВ 257920,00 грн.

По взаємовідносинам з ТОВ «МИРФАК» () а саме: ПН № 85 від 16.10.2019 на суму 1554960,00 грн., ПДВ 259160,00 грн.; ПН № 86 від 16.10.2019 на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 87 від 16.10.2019 на суму 1558680,00 грн., ПДВ 259780,00 грн.; ПН № 88 від 16.10.2019 на суму1547520,00 грн..ПДВ 257920,00 грн.; ПН № 89 від 17.10.2019 на суму 1547520,00 грн., ПДВ 257920,00грн.; ПН № 90 від 17.10.2019 на суму 1558680,00 грн., ПДВ 259780,00 грн.; ПН № 91 від 17.10.2019 на суму 156400,00 грн., ПДВ 260400,00 грн.; ПН № 92 від 18.10.2019 на суму 1562400,00 грн., ПДВ 260400,00 грн.; ПН № 93 від 18.10.2019, на суму 1562400,00 грн., ПДВ 260400,00 грн.; ПН № 94 від 18.10.2019, на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 95 від 18.10.2019, на суму 1551240,00 грн., ПДВ 258540,00 грн.; ПН № 96 від 18.10.2019, на суму 1556820,00 грн., ПДВ 259470,00 грн.; ПН № 97 від 21.10.2019, на суму 1556820,00 грн., ПДВ 259470,00 грн.; ПН № 98від 16.10.2019, на суму 1547520,00 грн., ПДВ 257920,00 грн.; ПН № 99 від 17.10.2019, на суму 1116000,00 грн., ПДВ 186000,00 грн.

Всі зазначені вище податкові накладні були зареєстровані 13.11.2019 в проміжок часу с 08 годин 03 хвилини до 08 годин 22 хвилини.

Листом від 13.11.2019 вих. № 200 позивач повідомив ГУ ДПС у Донецькій області про реєстрацію вищезазначених податкових накладних, які не підписувались та не відправлялись уповноваженими особами ТОВ «Агропромсервіс». Також, було повідомлено про подання до відділу поліції заяви по даному факту.

19.11.2019 на адресу ГУ ДПС у Донецькій області було подано заяву щодо анулювання (зупинення) реєстрації податкових накладних з Єдиного реєстру податкових накладних, неправомірно зареєстрованих невідомими особами (вих. № 206), якою позивач просив скасувати (анулювати) реєстрацію податкових накладних з дати їх незаконної реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних по господарським взаємовідносинам між ТОВ Агрофірма «Агропромсервіс» з ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ ««МИРФАК», відновити від`ємне значення ПДВ, сформованого до реєстрації спірних податкових накладних; призначити документальну позапланову перевірку та визнати недійсними зазначені вище податкові накладні та відмінити їх реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також 19.11.2019 за вих. № 207 було подано до ГУ ДПС у Донецькій області запит щодо надання платнику податків інформації, якою товариство просило надати інформацію щодо створення та реєстрації незаконних податкових накладних в Електронному сервісі «Електронний кабінет платника податків».

Крім того, 19.11.2019 було подано до Державної податкової служби України (Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби України) заяву з проханням здійснити перевірку ситуації, яка склалася.

ТОВ «Агропромсервіс» 20.11.2019 поштою направив письмові вимоги щодо реєстрації розрахунків коригування по податковим накладним для їх скасування на адресу ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ ««МИРФАК».

Заявою за вих. № 218 від 27.11.2019 позивач повторно надав до ГУ ДПС у Донецькій області заяву (пояснення) щодо факту незаконної реєстрації податкових накладних та просив врахувати пояснення та надані документи під час проведення камеральної перевірки.

ГУ ДПС у Донецькій області була надана відповідь позивачу на запит від 19.11.2019 № 207, в якій, зокрема зазначено, що перевірка чинності електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкових накладних та/або розрахунку коригування здійснюється в автоматизованому режимі відповідно до вимог пункту Порядку № 1246. За даними Єдиного реєстру податкових накладних зазначені податкові накладні сформовано програмним забезпеченням MЕDOC, направлені з ІР-адресів 185.191.205.170 та 185.191.205.172.

Державною податковою службою України надано ТОВ «Агропромсервіс» лист від 02.12.2019 № 11560/6/99-00-02-02-01-15, яким зокрема вказано підприємству на те, що скасування реєстрації податкових накладних в ЄРПН можливе на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Позивач вважаючи, що його права були порушені, через бездіяльність податкового органу, яке не здійснило жодних дій щодо зупинення реєстрації оскаржуваних податкових накладних, їх скасування, які в свою чергу, як вважає позивач, є незаконно створеними, та не надало позивачу жодної відповіді на чисельні звернення.

З врахуванням зазначеного, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Так, пунктом 6.1 статті 6 ПК України встановлено, що податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до підпункту 16.1.2 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків і зборів.

Згідно з підпунктом 16.1.3 пункту 16.1 статті16 ПК України, платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи (підпункт 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а)порядковий номер податкової накладної; б) дата виписування податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України). Згідно з пунктом 201.4 статті 201 ПК України податкова накладна виписується у двох примірниках у день виникнення податкових зобов`язань продавця. Оригінал податкової накладної видається покупцю, копія залишається у продавця товарів/послуг.

Відповідно до пункту 201.6 статті 201 ПК України, податкова накладна є податковим документом і одночасно відображається у податкових зобов`язаннях і реєстрі виданих податкових накладних продавця та в реєстрі отриманих податкових накладних покупця.

Згідно вимог пункту 201.7 статті 201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.8 статті 201 ПК України передбачено, що право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Згідно з пунктом 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Розрахунки коригування, складені платником податку до податкових накладних, що не видаються отримувачу, що складені до 01.02.2015, а також складених під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних таким платником податку.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Отже, з системного аналізу вищезазначених норм, вбачається, що для коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних отримувач (покупець) товарів/послуг повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі порушення продавцем/покупцем товарів/послуг порядку заповнення та/або порядку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або порушено порядок її заповнення та/або порядок реєстрації в Єдиному реєстрі. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Надходження такої заяви із скаргою є підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

На підставі викладеного, суд вважає необхідним зазначити, що позивач не скористався своїм правом на проведення перевірки свого підприємства контролюючим органом з метою виявлення правопорушень з боку контрагентів та підтвердити правомірність своїх дій у взаємовідносинах з податковим органом.

Форма податкової накладної та порядок заповнення податкової накладної затверджено наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307.

Разом з тим, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у ЄРПН визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).

Пунктом 1 Порядку передбачено, що цей Порядок визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Пунктом 2 визначено терміни, які вживаються у такому значенні:

податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації;

розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації;

операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Кодексі, Законах України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг".

Пунктами 4-5 вказаного Порядку №1246 визначено, що до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами (далі - Порядок №557, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, тобто реєстрації податкових накладних).

Пунктом 1 визначено, що електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства та на підставі Договору, що визначає взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.

Пунктами 2-3 розділу ІІ Порядку №557 встановлено, що суб`єкти електронного документообігу, які здійснюють його на договірних засадах, самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.

Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням надійного засобу ЕЦП, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Обов`язкові реквізити електронних документів визначаються законодавством.

Контроль за введенням даних, їх повнотою та достовірністю при створенні електронного документа покладається на його автора.

Створення електронного документа завершується накладанням на нього ЕЦП підписувача (підписувачів), електронної печатки (за наявності), як передбачено для аналогічного документа в паперовому вигляді.

Пунктами 8-10 передбачено, що у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Автоматизована перевірка електронного документа включає: перевірку правового статусу ЕЦП шляхом встановлення чинності посиленого сертифіката ключа підписувача на час підписання електронного документа та відповідності особистого ключа підписувача відкритому ключу, зазначеному у посиленому сертифікаті. При цьому дата та час накладення ЕЦП встановлюються за даними позначки часу, отриманої підписувачем від АЦСК в момент підпису, а чинність посиленого сертифіката на цей момент встановлюється за даними відповідного онлайн-сервісу АЦСК (OCSP) та/або даними актуальних списків відкликаних сертифікатів (CRL) зазначеного АЦСК; перевірку обов`язковості та послідовності накладення на електронний документ ЕЦП підписувачів та електронної печатки (за наявності) у встановленому порядку; перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); перевірку наявності обов`язкових реквізитів; перевірку наявності Заяви про приєднання до Договору; перевірку дії Договору.

Суд зазначає, що з аналізу викладеного вбачається, що платник податку може подати податкову накладну та/або розрахунок коригування до контролюючого органу в електронній формі виключно засобами телекомунікаційного зв`язку, за умови, що з контролюючим органом укладено договір про визнання електронних документів, а також проведено обмін посиленими сертифікатами відкритих ключів, сформованими акредитованими центрами сертифікації ключів.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку №557, юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом.

Пунктами 2-6 розділ ІІІ Порядку №557 визначено, що автор створює Заяву про приєднання до Договору в електронному вигляді. Усі реквізити Заяви про приєднання до Договору обов`язкові для заповнення. У випадку їх відсутності Заява про приєднання до Договору до розгляду не приймається, формується перша квитанція із зазначенням причини неприйняття та надсилається автору.

Підписувач (в особі якого автор приєднується до Договору) завершує створення Заяви про приєднання до Договору накладенням ЕЦП.

Підписувачем Заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) є керівником. За наявності електронної печатки на Заяву про приєднання до Договору спочатку накладається ЕЦП, після нього - електронна печатка.

Підписана Заява про приєднання до Договору шифрується з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та направляється протягом операційного дня у визначеному форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до контролюючого органу за основним місцем обліку автора.

У разі зміни місцезнаходження або місця проживання автора Заяви про приєднання до Договору, внаслідок чого змінюється адміністративно-територіальна одиниця та контролюючий орган, в якому автор перебуває на обліку, та у разі здійснення автором сплати податків і зборів за місцем попередньої реєстрації до кінця поточного бюджетного року Заява про приєднання до Договору направляється до контролюючого органу за попереднім місцезнаходженням (місцем обліку) автора до кінця поточного бюджетного року. В інших випадках - до контролюючого органу за новим (основним) місцезнаходженням автора.

У разі наявності діючого Договору та у разі зміни місцезнаходження або місця проживання автора, внаслідок чого змінюється адміністративно-територіальна одиниця та контролюючий орган, в якому автор перебуває на обліку, Заява про приєднання до Договору до контролюючого органу за новим місцезнаходженням не направляється.

Після надходження Заяви про приєднання до Договору здійснюється її автоматизована перевірка у порядку, визначеному пунктами 9-11 розділу ІІ цього Порядку.

Пунктами 9-10 розділу ІІІ Порядку №557 передбачено, що підставами для відмови у прийнятті Заяви про приєднання до Договору та відповідно у приєднанні до Договору є:

відсутність автора на обліку у контролюючому органі;

невідповідність реєстраційних даних автора, зазначених у Заяві про приєднання до Договору, даним Єдиного державного реєстру та Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - Державний реєстр);

наявність у Єдиному державному реєстрі запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи або припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця;

наявність в Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю;

наявність діючого Договору.

За результатами розгляду Заяви про приєднання до Договору автор отримує другу квитанцію про приєднання до Договору або другу квитанцію про відмову в прийнятті Заяви про приєднання до Договору із зазначенням причини її неприйняття.

Пунктами 11-17 визначено, для надання права підпису електронних документів (крім Заяви про приєднання до Договору) іншим особам, яким делеговано право підпису, автор повідомляє про таких осіб контролюючий орган (визначений відповідно до пункту 5 цього розділу) шляхом направлення повідомлення про надання інформації щодо ЕЦП (далі - Повідомлення) в електронному вигляді за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку.

До Повідомлення вноситься інформація про підписувача (підписувачів), якому (яким) надається право підпису електронних документів (крім Заяви про приєднання до Договору). На сформоване Повідомлення першими накладаються ЕЦП усіх осіб, включених до Повідомлення, у порядку черговості їх внесення до Повідомлення, після них - ЕЦП підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) і останньою - електронна печатка (за наявності).

Процедура розгляду Повідомлення та інформування автора Заяви про приєднання до Договору про обробку Повідомлення здійснюється аналогічно до порядку, визначеного для процедури обробки Заяви про приєднання до Договору.

Дія Договору та пов`язаних з ним Повідомлень припиняється за ініціативи підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника), поданої з дотриманням передбаченої пунктом 15 цього розділу процедури, або за наявності однієї з таких підстав:

отримання інформації від АЦСК про завершення строку чинності (або скасування) посиленого сертифіката керівника;

отримання інформації з Єдиного державного реєстру про зміну керівника;

отримання інформації з Єдиного державного реєстру про державну реєстрацію припинення юридичної особи;

наявність в Реєстрі самозайнятих осіб інформації про зняття з обліку самозайнятої особи як платника податків в контролюючому органі;

наявність у Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю.

Заява про припинення дії Договору про визнання електронних документів (далі - Заява про припинення дії Договору) за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку подається до контролюючого органу (визначеного відповідно до пункту 5 цього розділу) безпосередньо підписувачем Заяви про приєднання до Договору (керівником) із пред`явленням документа, що посвідчує особу, або уповноваженим представником.

Якщо Заява про припинення дії Договору подається представником адресата, до неї долучається оригінал або належним чином оформлена копія документа, який засвідчує повноваження такого представника відповідно до законодавства.

Договір вважається припиненим у день настання однієї з подій, зазначених у пункті 14 цього розділу.

У день припинення дії Договору контролюючий орган повідомляє автора про припинення дії Договору (із зазначенням причини) шляхом направлення автоматично сформованого повідомлення про припинення дії Договору на електронну адресу, внесену до облікових даних автора, за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку. На повідомлення про припинення дії Договору накладається електронна печатка контролюючого органу, визначеного відповідно до пункту 5 цього розділу.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до пункту 8 Порядку №1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Пунктами 9-13 передбачено, що за операціями з постачання послуг нерезидентом податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються зареєстрованим на території України отримувачем (покупцем) - платником податку таких послуг.

Розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) до податкової накладної, складеної на отримувача (покупця) - платника податку, підлягає реєстрації:

постачальником (продавцем), якщо передбачається збільшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь такого постачальника (продавця) або коригування кількісних і вартісних показників у підсумку не змінює суми такої компенсації;

отримувачем (покупцем), якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю).

Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку:

електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера);

електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).

Після складення отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента податкової накладної у випадках, визначених Кодексом, накладення електронного цифрового підпису здійснюється у порядку, передбаченому для постачальника (продавця).

Після складення розрахунку коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), та накладення на нього постачальником (продавцем) електронного цифрового підпису відповідно до абзаців першого - шостого цього пункту такий розрахунок коригування надсилається для реєстрації отримувачу (покупцю), який накладає на нього власний електронний цифровий підпис у порядку, передбаченому для постачальника (продавця).

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку отримує засоби електронного цифрового підпису в акредитованих центрах сертифікації ключів для такої особи та подає органу ДФС за основним місцем обліку (або за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) посилені сертифікати електронного цифрового підпису зазначеної особи. У такому разі електронні цифрові підписи посадових осіб платника податку накладаються у такому порядку:

електронний цифровий підпис посадової особи, якій делеговано право підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування;

електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки платника податку (у разі наявності).

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Окрім того, відповідно до розділу 3 Договору про надання послуг електронного цифрового підпису, який затверджений наказом інформаційно-довідкового департаменту Міністерством доходів і зборів України від 10.06.2014 № 50, замовник зобов`язується:

ознайомитись на офіційному інформаційному ресурсі АЦСК ІДД - www.acskidd.gov.ua з положеннями Регламенту та дотримуватись його вимог;

надавати повну та дійсну інформацію, необхідну для реєстрації Замовника (підписувачів Замовника) та формування посилених сертифікатів, у тому числі контактний телефон та електронну адресу, що дозволяють зв`язатися з ним;

зберігати особистий ключ у таємниці та у спосіб, що унеможливлює ознайомлення з ним інших осіб;

не розголошувати та не повідомляти іншим особам пароль доступу до особистого ключа та ключову фразу голосової автентифікації;

негайно інформувати Виконавця про факт компрометації особистого ключа;

негайно інформувати Виконавця про факти виявлення неточностей або зміни даних, зазначених у посилених сертифікатах та/або реєстраційній картці;

не використовувати особистий ключ у разі його компрометації;

використовувати надійні засоби ЕЦП для генерації особистих та відкритих ключів, формування та перевірки ЕЦП;

у разі, якщо Замовник та підписувач є різними суб`єктами, Замовник повинен зобов`язати підписувача виконувати вимоги, визначені цим Договором та Регламентом.

Відповідно до пунктів 6.1-6.4, сторони несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов даного Договору відповідно до цього Договору та чинного законодавства України.

Сторони не несуть відповідальності за порушення своїх зобов`язань за цим Договором, якщо воно сталося не з їх вини. Сторона вважається невинною, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів для належного виконання зобов`язання.

Виконавець несе відповідальність за дії своїх співробітників, а також інших осіб, які мають або мали доступ (незалежно від того, був цей доступ санкціонований Стороною, або виник по її провині) до апаратних засобів, програмного, інформаційного забезпечення, особистих ключів та інших засобів ЕЦП Виконавця, як за свої особисті.

Замовник несе відповідальність за дії своїх співробітників, які використовують ключі ЕЦП Замовника, мають або мали доступ (незалежно від того, був цей доступ санкціонований Стороною, або виник по її провині) до апаратних засобів, програмного, інформаційного забезпечення, особистих ключів та інших засобів ЕЦП Замовника, як за свої особисті.

Пунктом 7.1 визначено, що сторони звільняються від відповідальності за повне або часткове невиконання своїх зобов`язань, якщо таке невиконання сталося внаслідок настання обставин непереборної сили, таких, як пожежа, повінь, землетрус, інше стихійне лихо, військові дії, дія надзвичайного стану, блокада, громадські масові заворушення, страйки, аварії на транспорті, диверсії, рішення органів державної влади, або інші обставини, які не залежать від волі Сторін, за умови, що дані обставини безпосередньо впливають на виконання їх зобов`язань, і їх неможливо було передбачити на момент укладання Договору.

Проте, доказів настання обставин непереборної сили до суду не надано.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем згідно баз даних ІС «Архів електронної звітності» Державної фіскальної служби України встановлено, що між Мар`їнською ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області та позивачем 05 травня 2017 року укладено Договір про визнання електронних документів від 05,05.2017 № для подання податкових документів до органів фіскальної служби в електронній формі з використанням електронно-цифрового підпису.

08.05.2019 року ТОВ Агрофірма "Агропромсервіс" надсилає Заяву про приєднання від 08.05.2019 № 1 до договору про визнання електронних документів від 05.05.2017 № до Мар`їнська ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області. Заяву прийнято, реєстраційний номер документу: . Додатково повідомлено - Особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, при цьому відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги» - особистий ключ кваліфікованого електронного підпису повинен зберігатись у захищеному носії інформації (у кваліфікованому засобу електронного підпису). Сертифікат: № `000706074d`, видавець: 'UA- 17' 'АЦСК ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна"', найменування: ОСОБА_1 '.

По всіх податкових накладних підпис документів було зроблено з використанням наступного ЕЦП:

- перший - печатка, 31386832 ТОВ АГРОФІРМА "АГРОПРОМСЕРВІС", сертифікат №

, видавник UA-17 АЦСК

ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна".

- другий - бухгалтер, 31386832, НОМЕР_1 ОСОБА_2 , сертифікат № НОМЕР_2, видавник UA-17 АЦСК ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна".

Крім того, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 12.11.2019 № 17 до податкової накладної від 21.10.2019 №21, надісланий для реєстрації в ЕРПН саме 13 листопада 2019 об 08:33:21, на який посилається позивач, містить підписи документа:

- перший - печатка, 31386832 ТОВ АГРОФІРМА "АГРОПРОМСЕРВІС", сертифікат №

, видавник UA-17 АЦСК

ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна".

- другий - бухгалтер, 31386832, НОМЕР_1 ОСОБА_2 , сертифікат НОМЕР_3, видавник UA-17 АЦСК ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна".

Факт їх одержання в електронному вигляді підтверджено квитанціями про реєстрацію податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно інформації, зазначеної у вказаних квитанціях, на податкові накладні накладено електронні цифрові підписи відповідно до вимог діючого законодавства.

Підставами для прийняття вищезазначених податкових накладних в електронному вигляді до баз даних Державної фіскальної служби України було підтвердження електронного цифрового підпису посадової особи позивача та чинність посиленого сертифіката ключа під час накладання електронного цифрового підпису.

За таких обставин, оскільки, на момент отримання відповідачем податкових накладних сертифікати електронних цифрових підписів посадових осіб позивача, якими були підписані такі накладні, мали статус чинних та були заповнені всі реквізити податкових накладних, Державна фіскальна служба України не мала передбачених законодавством підстав для відмови в реєстрації надісланих податкових накладних, оскільки при прийнятті податкових накладних відповідач не здійснює перевірку правомірності видачі електронних цифрових підписів, а лише перевіряє їх наявність та чинність відповідних сертифікатів.

Окрім того, прийняття чи неприйняття податкових накладних надісланих засобами електронного зв`язку відбувається на автоматичному рівні з урахуванням особливостей електронного документообігу. Вказані обставини не залежать від будь-яких дій податкового органу, оскільки проводяться виключно програмним забезпеченням.

При цьому, відповідач не наділений повноваженнями щодо вилучення зареєстрованих від імені позивача податкових накладних, оскільки нормами чинного законодавства України не передбачено механізму вилучення незаконних або помилково направлених засобами електронного зв`язку податкових накладних, які вже зареєстровано у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач неодноразово роз`яснював позивачу, що коригування можливе лише в автоматичному режимі при реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних платниками, на адресу яких були зареєстровані податкові накладні позивача.

Податкові накладні виписані на ім`я відповідних контрагентів, у даному випадку на ТОВ «ХЕДУС» та ТОВ ««МИРФАК», а скасування реєстрації податкових накладних, процедура якої, в свою чергу, не передбачена податковим законодавством, може порушити їх інтереси.

Також, суд вважає за потрібне зазначити, що доказів закінчення кримінальних проваджень щодо незаконного отримання невідомими особами електронних ключів та сертифікатів, у зв`язку з чим було здійснено реєстрацію податкових накладних, до суду не надано.

Із системного аналізу викладеного вбачається відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Позивачем не було надано суду достатніх та належних доказів на підтвердження правомірності заявлених позовних вимог. Натомість відповідачем під час судового розгляду доведено, що він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, враховуючи наведене, суд не вбачає підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до статті 139 КАС України, враховуючи відмову у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 9, 77, 90, 132, 139, 242-244, 246, 255, 271, 283, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Агропромсервіс» (Донецька область, Мар`їнський район, с. Желанне Друге, вул. Шахтарська, буд. 53, ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ), тертя особа: Головне управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ), Товариство з обмеженою відповідальністю «МИРФАК» (87547, Донецька область, м. Маріуполь, бул. Шевченка, 262-А, 6), Товариство з обмеженою відповідальністю «ХЕДУС» (87547, Донецька область, м. Маріуполь, бул. Шевченка, 262-А, ), Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОДАРТ» (, ІПН 38, 25006, Кіровоградська область, місто Кропивницький, вулиця Велика Пермська, будинок 8Ж, кабінет 10) - відмовити.

Вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 23 вересня 2020 року.

Повний текст рішення складено відповідно до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.О. Голошивець