Справа № 520/10681/2020
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2020 р. № 520/10681/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТА ЕКСИМА" до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ОПТА ЕКСИМА" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA 807000/2020/001451/2 від 04.08.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення відповідача є протиправним та таким, що суперечить нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Ухвалою суду від 13.08.2020 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Представником Слобожанської митниці Держмитслужби до суду надано відзив на позов, в якому зазначено, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів є правомірним, та відповідає вимогам чинного законодавства. В задоволенні адміністративного позову просить відмовити.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 03.08.2020 до митного поста «Харків центральний» Слобожанської митниці Держмитслужби представником TOB «ХОРС БРОК ЛОГІСТІК» подавалась до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація (далі - ЕМД) №UA807170/2020/038784 на товари «Акумулятори електричні, свинцеві, для систем безперебійного живлення. Торгівельна марка Energy. Країна виробництваї VN. Виробник: NPP POWER(VIETNAM)CO.,LTD», який надійшов на адресу TЦB «ОПТА ЕКСИМА» (код 40200172).

Відповідно до відомостей граф 8 та 9 вказаної МД одержувач та особа відповідальна за фінансове врегулювання - ХОВ «ОПТА ЕКСИМА».

У вказаній ЕМД позивачем була визначена митна вартість за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, визначена ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України.

Керуючись ч. 6 ст. 54, ст.ст, 53, 55, 57-64 Митного кодексу України Слобожанською митницею Держмитслужби було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2020/001451/2 від 04.08.2020 за резервним методом.

Суд зазначає, що Митний кодекс України, встановлює порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правил її декларування.

Положеннями ст. 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як передбачає ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що підлягають обчисленню.

Згідно з ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за №1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. При цьому відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл - номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. При внесенні до графи відомостей про документи, які відповідно до МК України не подаються митному органу одночасно з МД та зберігаються декларантом, перед кодом документу проставляється символ "d". Класифікатор документів затверджено наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 (далі - Класифікатор документів).

Декларантом разом з вищевказаною декларацією були надані наступні документи (зазначені у графі 44 МД): за кодом « 0271» - пакувальний лист б/н від 24.06.2020; за кодом « 0380» - рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №ЕЕ020168 від 24.06.2020; за кодом « 0705» - коносамент (Bill of lading) №RLSODS2006676 від 29.06.2020; за кодом « 0730» - автотранспортна накладна (Road consignment note) №3200/1 від 30.07.2020; за кодом « 0787» - навантажувальний документ (Bordereau) Наряд №3200 від 24.07.2020; за кодом « 0861» - сертифікат про походження товару (Certificate of origin) № від 08.07.2020; за кодом « 3001» - банківський платіжний документ, що стосується товару №23JBKLK4 від 22.04.2020; за кодом « 3001» - банківський платіжний документ, що стосується товару №25JBKLK4 від 12.06.2020; за кодом « 3001» - банківський платіжний документ, що стосується товару №26JBKLK6 від 18.06.2020; за кодом « 3001» - банківський платіжний документ, що стосується товару №27JBKLK6 від 19.06.2020; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №2007193 від 31.07.2020; за кодом « 3007» - документ, що підтверджує вартість перевезення товару №3200 від 31.07.2020; за кодом « 4103» - доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Специф.№1 від 04.04.2020; за кодом « 4104» - зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення .... №01/04/20 від 01.04.2020; за кодом « 4207» - договір про надання послуг митного брокера №27/02-18 від 27.02.2018; за кодом « 4301» - договір (контракт) про перевезення №НSVВ0102/19 від 01.02.2020; за кодом « 5509» - інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається Ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №57700154 від 03.08.2020; інші некласифіковані документи - Тех. документація від 03.08.2020.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 Митного кодексу України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положеннями пп. 1-3 ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Таким чином, митниця зобов`язана здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це, в свою чергу, безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як стаття VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГААТ, Угода) «Оцінка товару для митних цілей» та Угода про застосування статті VII ГАТТ.

Відповідно до пункту 2(a) статті VII ГАТТ оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Відповідно до пункту 2(b) статті під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

При цьому, статтею 17 Угоди визначено, що ніщо не повинно тлумачитися так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки.

Такім чином, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості. Зазначене можливо здійснити тільки шляхом, порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною у митного органу інформацією - рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено і інформація про які ретельно перевірялась.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за ЕМД UA807170/2020/03 8784, здійснювався посадовими особами митниці відповідно до вимог ст. 54 Митного кодексу України шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також ст.ст. 336, 337, 363 Митного кодексу України в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками.

Відповідно до ч. 1 ст. 336 Митного кодексу України однією із форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які відповідно до ст. 335 Митного кодексу України надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Згідно з ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України вказана перевірка документів та відомостей здійснюється зокрема шляхом проведення контролю із застосуванням системи управління ризиками (ч. 4 ст. 337, ст. 363 Митного кодексу України).

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672, затверджено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа (далі - Порядок №631).

Відповідно до підпункту 4.5.4 п. 4.5 розділу IV Порядку №631 при здійсненні митного оформлення МД виконуються, зокрема, такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).

Також суд зазначає, що згідно ст. 361 Митного кодексу України, управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Під ризиком розуміється ймовірність недотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів І осіб, а також обсягу митного контролю.

Цілями застосування системи управління ризиками є: 1) запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи; 2) забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); 3) забезпечення в межах повноважень митних органів заходів із захисту національної безпеки, життя і здоров`я людей, тварин, рослин, довкілля, інтересів споживачів; 4) прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до п. 8 розділу 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України затверджених наказом ДФС від 11.09.2015 №689 (далі - Методичні рекомендації) у випадках спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

Згідно з Порядком здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 31.0722015 №684 (далі - Порядок) (п.1 розд. VII) за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками (далі - СУР), що здійснюється відповідно до ст.337 МКУ, митниці (митні пости) Держмитслужби обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому, формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу 1 цього Порядку інструментів з управління ризиками.

Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/коригується митницею (митним постом) Держмитслужби за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих до митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.

Пунктом 3 розділу VII Порядку передбачено, що форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результати застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) Держмитслужби при проведенні митного контролю та митного оформлення з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.

Отже, під час виконання митних формальностей стосовно задекларованого товару, за результатами застосування АСАУР (СУР), серед іншого, була визначена митна формальність по контролю правильності визначення митної вартості.

За результатами вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, оформлених митницями Держмитслужби раніше, та враховуючі рекомендації профілів ризиків, які були згенеровані автоматизованою системою аналізу та управління ризиками Дуржмитслужби (АСАУР), а саме: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості товарів), 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів): «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1)Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ» до спецпідрозділу митниці (відділу митної вартості та класифікації товарів) було направлено запит «щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів»,

Тобто, у Слобожанської митниці Держмитслужби виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості.

Відповідачем зазначено, що за результатом аналізу та співставленая вказаних документів було встановлено наступне.

Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби показав, що факти митних оформлень ідентичних товарів (наявність виробника, торгової марки тощо) в найближчий час до часу митного оформлення оцінюваних товарів відсутні, Рівень митної вартості подібних (аналогічних) товарів за фактами митних оформлень митницями України був вищим ніж заявлений.

Усе вищевикладене обумовило наявність у посадової особи митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару позивача, заявленої у МД №UА807170/2020/038784 від 03.08.2020, наявність якого є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Як вже було зазначено, згідно з положеннями ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Зокрема декларанта було повідомлено, що на виконання вимог ст. 54 Митного кодексу України та відповідно до вимог ст. 53 Митного кодексу України у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення, складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, передбачені ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, зокрема: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами , визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензії чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Разом з цим суд зазначає, що відповідно до положень ч. 5 ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які Інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

У відповідь на запит митниці декларантом додатково надано лише банківський документ про оплату за транспортування та прайс-лист.

Тому, у зв`язку з тим, що декларантом не було надано всіх передбачених статтею 53 Митного кодексу України документів, зокрема, не надано висновку експерта щодо вартісних характеристик, з декларантом була проведена консультація щодо наявного в митниці рівня митної вартості оцінюваного товару, а саме 4,925 дол.США за кілограм.

У відповідь декларантом було надано лист про неможливість надання додаткових документів, крім наданих, прохання про прийняття рішення згідно наданих документів.

Отже, з урахуванням вищевикладеного та керуючись ч. 6 ст. 54, ст.ст. 53, 55, 57 - 64 Митного кодексу України Слобожанською митницею Держмитслужби 26.06.2020 було правомірно прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2020/001451/2 за резервним методом.

Щодо підстав обрання митницею другорядного (резервного) методу визначення митної вартості, джерела зазначені у графі 33 рішення про коригування митної вартості, суд зазначає наступне.

Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосовувався в зв`язку з вимогами статті 59 МК України - «При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під Ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник».

Згідно вимог п. 2.4 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України. Затверджених наказом ДФС від 11.09.2015 №689 (далі - Методичні рекомендації), під час порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в органу доходів і зборів інформацією про рівень цін на такі товари, виявлено, що в ціновій базі ЄАІС відсутні факти митних оформлень товарів того ж виробника, тобто не виконуються всі умови щодо ідентичності в розумінні МКУ.

Метод визначення митті вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовувався е зв`язку з вимогами спи 60 МК України - « 2. Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики І складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними. 3. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку».

Згідно вимог п. 2.4 Методичних рекомендацій, під час порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в органу доходів і зборів інформацією про рівень цін на такі товари, виявлено, що в ціновій базі ЄАІС відсутні факти митних оформлень товарів з такими ж торговими марками, тобто не виконуються всі умови щодо аналогічних товарів в розумінні МКУ.

Товар був оформлений у митному відношенні у вільне використання по МД №UА807170/2020/039071 від 04.08.2020 з використанням права декларанта здійснити митне оформлення товару з наданням фінансової гарантії у відповідності до статті 55 Митного кодексу України.

Також суд зауважує на висновки Верховного Суду щодо нормативного регулювання подібних спірних правовідносин, в яких зазначено: «Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу» (постанова від 02.04.2019 по справі №826/14258/15, постанова від 02.04.2019 по справі №815/4150/14, постанова від 16.04.2019 по справі №804/1627/15.

Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що рішення про коригування митної вартості №UA807000/2020/001451/2 від 04.08.2020 винесено на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами МКУ та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідних рішень, а тому обставини для його скасування відсутні.

Суд зазначає, що згідно ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Так, відповідачем доказано правомірність спірного рішення, проте, позивачем не доведена його протиправність.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТА ЕКСИМА" задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 263, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТА ЕКСИМА" (вул. Шевченка, буд. 193, м. Харків, 61033, ) до Слобожанської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов