Справа № 360/4289/19
Суддя: Міронова Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 жовтня 2020 року справа №360/4289/19

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: Міронової Г.М., Геращенка І.В., Гайдара А.В., розглянув в порядку письмового провадження заяву Головного управління ДПС у Луганській області про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року у справі № 360/4289/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче об`єднання "СЗХНО" до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 4 березня 2020 року у справі № 360/4289/19 позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення винесені Головним управлінням ДПС у Луганській області відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «СЗХНО»:

- від 29.08.2019 № 3, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств у розмірі 4310221,25 грн.;

- від 29.08.2019 № 3, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 3145926,25 грн.;

- від 29.08.2019 № 3, яким зменшено від`ємне значення суми податку на додану вартість у розмірі 651701,00 грн.;

- від 04.09.2019 № 3, яким збільшено суму грошового зобов`язання на податок на прибуток іноземних осіб у розмірі 157000,48 грн.;

- від 04.09.2019 № 3, яким застосовано штрафну санкцію за неподання звіту про виплачені доходи, утримані та перераховані до бюджету податки на доходи нерезидентів у розмірі 340,00 грн.

Вирішено питання судових витрат (т. 3 а.с. 118-134).

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 р. задоволено частково. Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 р. у справі № 360/4289/19 - змінено в мотивувальній частині. В решті постанову залишено без змін (том 4 а.с. 4-16).

25 вересня 2020 року Головне управління ДПС у Луганській області звернулось до суду з заявою про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25.08.2020 року у справі № 360/4289/19 (том 4 .а.с. 23-26).

Сторони до судового засідання не з`явились, що відповідно до ч. 3 ст. 254 КАС України не перешкоджає розгляду заяви.

Заявник засобами електронного зв`язку 19.10.2020 року надав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату або проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Суд вважає заявлене клопотання безпідставним, з огляду на те, що 15.10.2020 року податковий орган засобами електронного зв`язку у відповідності до вимог п. 1 ч. 3 ст. 124 КАС України був повідомлений про розгляд заяви про роз`яснення судового рішення.

Суд апеляційної інстанції, перевіривши доводи заяви про роз`яснення судового рішення, матеріали справи, вважає, що зазначена заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Порядок роз`яснення судового рішення передбачено статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 цієї статті визначено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (ч. 2 ст. 254 КАСУ).

Так, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

В своїй заяві про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25.08.2020 року у справі № 360/4289/19 відповідач просить роз`яснити рішення, а саме: чи призводить зміна Першим апеляційним адміністративним судом мотивувальної частини рішення Луганського окружного адміністративного суду від 04.03.2020 року до визнання Першим апеляційним адміністративним судом правомірності податкових повідомлень-рішень в частинах, порушення по яких доведені контролюючим органом в суді та які були скасовані судом першої інстанції виключно з мотивів відсутності підпису посадових осіб контролюючого органу, а саме: податкові повідомлення-рішення: від 29.08.2019 року № 3 в частині взаємовідносин з ФОП ОСОБА_1 частково в сумі основного платежу 468000 грн. та ш/с 117000 грн.; від 29.08.2019 року № 3 в частині порушення порядку заповнення декларації з ПДВ за вересень 2018 року (не оскаржувалось позивачем) осн. 14950 грн., ш/с 3737,50 грн.; від 04.09.2019 року № 3 про збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток іноземних юридичних осіб на суму 157000,48 грн., з них основного платежу 125600,38 грн. та штрафних санкцій 31400,10 грн.; від 04.09.2019 року № 3 на суму 340 грн. не подання звітів про виплачені доходи, утримані та перераховані до бюджету податки на доходи нерезидентів за 2018 рік, ППР (не оскаржувалось позивачем) (том 4 а.с. 23-26).

В обґрунтування заяви вказує на те, що судом апеляційної інстанції було встановлено, що контролюючим органом частково доведено правомірність встановлених порушень, і лише в частині реальності господарських операцій з контрагентами ТОВ «САНІТАПЛЮС - ДНЕПР» і ТОВ «ЗЕРНООПТТОРГ» суд не погодився з контролюючим органом, про що зазначено на арк. 24 постанови від 25.08.2020 року, та зазначено «Таким чином, суд апеляційної інстанції як і суд першої інстанції погоджується з доводами позивача лише в частині реальності господарських операцій з контрагентами ТОВ «САНІТАПЛЮС - ДНЕПР» і ТОВ «ЗЕРНООПТТОРГ», що впливає на зобов`язання з податку на прибуток та податку на додану вартість. В іншій частині доводів позивача контролюючий орган довів правомірність своїх висновків щодо виявлених порушень».

Також, суд апеляційної інстанції дійшов висновку арк. 25 постанови від 25.08.2020 року, що «Чинне законодавство не встановлює такий наслідок відсутності в акті перевірки підпису одного з перевіряючих контролюючого органу, як його нечинність, недійсність. Зазначена вада акта не робить автоматично протиправними рішення контролюючого органу, що прийняті на підставі такого акта».

В той же час, суд апеляційної інстанції в постанові від 25.08.2020 року зазначає про часткове задоволення апеляційної скарги Головного управління ДПС у Луганській області та змінює мотивувальну частину рішення Луганського окружного адміністративного суду, що означає, що податкові повідомлення - рішення, які за своєю суттю правомірні та порушення на підставі яких вони винесені, знайшли своє підтвердження в суді, не можуть бути скасовані лише у зв`язку з не підписанням акта перевірки.

Відповідно до ч. ч. 1 - 4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Враховуючи зазначене, колегія суддів зауважує, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Аналогічна правова позиція сформульована Верховним Судом у постанові від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16.

Критерієм для роз`яснення судового рішення є встановлення судом факту того, що рішення є незрозумілим, тобто зі змісту його резолютивної частини не можна зробити висновки про обсяг прав та обов`язків учасників справи у спірних правовідносинах.

Наведена правова позиція встановлена Верховним Судом у постанові від 16 липня 2020 року у справі № 619/3407/16-а.

З доводів заяви про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року, вбачається, що заявник не погоджується з самим змістом постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25.08.2020 року, проте чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не обґрунтування його ухвалення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що відповідачем (заявник) не ставиться питання про роз`яснення судового рішення (в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання тощо), а про його обґрунтування.

Суд апеляційної інстанції враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд у цій справі також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що рішення суду першої інстанції було змінено в мотивувальній частині, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

В іншій частині рішення Луганського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 року залишено без змін.

Колегія суддів звертає увагу заявника, що у разі незгоди з судовим рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 254, 311, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви Головного управління ДПС у Луганській області про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 25.08.2020 року у справі № 360/4289/19.

Повне судове рішення складено 19 жовтня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.М. Міронова

Судді І.В. Геращенко

А.В. Гайдар