Справа № 530/716/19
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2020 р.Справа № 530/716/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15.06.2020, головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко, м. Полтава, по справі № 530/716/19

за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3

до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі по тексту разом - Позивачі) звернулися до Зіньківського районного суду Полтавської області з адміністративним позовом до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області (далі по тексту - відповідач, Опішнянська селищна рада), в якому просять суд визнати протиправним та скасувати рішення п`ятої сесії сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня".

В обґрунтування позовних вимог посилаються на протиправність рішення п`ятої сесії сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня", як такого, що прийнято з порушенням вимоги ст. 3-11 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" та Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989, за відсутності згоди синів Явдохи та Гаврила Пошивайлів , що призвело до порушення прав останніх, які є мешканцями цього селища.

На підставі розпорядження голови Зіньківського районного суду Полтавської області № 16 від 30.05.19 справу передано до Котелевського районного суду Полтавської області у зв`язку з неможливістю провести автоматичний розподіл цієї справи після відводу суддів.

Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 10.06.2019 справу № 530/716/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення передано за підсудністю до Полтавського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд адміністративної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Витребувано від відповідача документи.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.10.2019 повторно витребувано документи у відповідача.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 провадження у справі № 530/716/19 зупинено до закінчення виконавчого провадження з вилучення доказів для дослідження судом.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19.02.2020 поновлено провадження у справі № 530/716/19.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду по справі №530/716/19 від 15.06.2020 відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення повністю.

Позивачі, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подали апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне встановлення обставин справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, та порушення норм матеріального та процесуального права, просять суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду по справі № 530/716/19 від 15.06.2020 скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилаються на те, що при перейменуванні вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня відповідачем було допущено низку порушень чинного законодавства, зокрема відповідачем не дотримано вимоги ст.ст. 46, 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст. 3-11 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" та "Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989.

Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Позивачі, їх представник та представник відповідача в судове засідання не прибули, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, колегія суддів вважає, за можливе розглянути адміністративну справу без участі позивачів та представників сторін.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що апеляційна скарга позивачів підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням п`ятої сесії сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня" з посиланням на ст. 26, п. 1 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", постанову Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989 "Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", враховуючи Протокол № 1 від 26.08.2017 та Протокол № 2 від 16.01.2018 громадських слухань виборців, які проживають в смт Опішня по вулиці Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів) виборчого округу №5 Опішнянської селищної ради, розглянувши подання селищного голови ОСОБА_8, відповідачем змінено назву вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів в смт Опішня на вулицю Свято-Михайлівську (а.с. 142).

Позивачі не погодилися із зазначеним рішенням та оскаржили його до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що рішення виконавчого комітету Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області хоча й прийнято з порушеннями процедури прийняття та оприлюднення акту, все одно відповідає пункту 2 частини першої статті 37, частини 1 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", пункту 7 статті 8 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", оскільки саме по собі вказані порушення не повинні породжувати правових наслвдків для недійсності акту суб`єкта владних повноважень, крім випадків, прямо передбачених законом, яких судом не встановлено. Також суд послався на ненадання позивачами відповідних доказів на підтвердження порушення їх прав спірним рішенням та доказів, які б свідчили про протиправність останнього.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засаді верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтерес юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зазначеним вимогам процесуального закону рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 по справі № 530/716/19 не відповідає, а вимоги апеляційної скарги є обґрунтованими з огляду на наступне.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини склалися між сторонами внаслідок прийняття рішення п`ятою сесією сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня", яке прийнято за результами розгляду протоколів № 1 від 26.08.2017 та № 2 від 16.01.2018 громадських слухань виборців, які проживають в смт Опішня по вулиці Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів) виборчого округу №5 Опішнянської селищної ради, які були ініційовані громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , та подання селищного голови ОСОБА_8 .

Зі змісту вказаного рішення вбачається, що підставою його прийняття відповідач визначив ст. 26, п. 1 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій".

Відповідно до преамбули Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції, чинній на момент винесення спірного рішення, далі по тесту - Закон № 280/97-ВР) саме цей закон визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

В силу приписів ч. 1 ст. 1 Закону № 280/97-ВР під територіальною громадою слід розуміти - жителів, об`єднаних постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, селищ, міст, що мають єдиний адміністративний центр; загальними зборами - зібрання всіх чи частини жителів села (сіл), селища, міста для вирішення питань місцевого значення.

За визначенням ст. 37 Закону № 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 1) підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.

Частиною першою статті 59 Закону № 280/97-ВР встановлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки (ч. 11 ст. 59 Закону № 280/97-ВР).

Відносини, що виникають у зв`язку з присвоєнням юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам (далі - об`єктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій), урегульовано Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі по тесту - Закон № 4865-VI).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій можуть присвоюватися, зокрема, юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, а також об`єктам права власності, зазначеним у частині третій цієї статті.

У цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости (п.2 ч.2 ст.4 Закону № 4865-VI).

Таким чином, вулиця у розумінні Закону № 4865-VI є об`єктом права власності, якому може бути присвоєно ім`я фізичної особи з урахуванням вимог цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які: 1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України; 2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини; 3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 Закону № 4865-VI ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються з метою: 1) популяризації видатних фактів історії України, що відображають звершення та надбання в ім`я України; 2) формування історичної свідомості Українського народу; 3) сприяння розвитку науки, літератури, архітектури, мистецтва та інших сфер суспільного життя.

За приписами ч. 5 ст. 3 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 8 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності присвоюють: сільські, селищні, міські ради - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону № 4865-VI зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій), встановлено Порядком проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989 (далі по тексту - Порядок № 989).

Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" (далі - організатори громадського обговорення) (абз.2 п.1 Порядку № 989).

Статтею 5 Закону № 4865-VI визначено, що питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій. Пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій можуть також вноситися на розгляд суб`єктів, зазначених у статті 7 цього Закону, іншими державними органами, трудовими колективами, об`єднаннями громадян та окремими громадянами.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 7 Закону № 4865-VI подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події готується у разі: присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам - сільським, селищним, міським головою.

Аналізуючи вказані норми, колегія суддів дійшла висновку, що організатором громадського обговорення, як суб`єктом, що готує подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій щодо перейменування вулиці у спірних відносинах може бути виключно сільський, селищний, міський голова, при цьому пропозиції щодо порушення такого питання можуть надходити від інших суб`єктів - державних органів, трудових колективів, об`єднань громадян та окремих громадян.

Відповідно до п. 2 Порядку № 989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.

Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей (п.3 Порядку № 989).

Згідно з п. 4 Порядку № 989 громадське обговорення передбачає: 1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення; 2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень); 3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

За приписами п. 5 Порядку № 989 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення (п. 6 Порядку № 989).

З вищевикладеного вбачається, що у спірних відносинах зміні імені, присвоєного об`єкту права власності (в спірних відносинах вулиці) повинно передувати проведення громадського обговорення за процедурою, встановленої Порядок № 989, організація якого покладається у цьому випадку на голову Опішнянської селищної ради.

Разом з цим, колегією суддів встановлено, що у спірних відносинах організація проведення громадського обговорення здійснювалася не суб`єктом, який в силу Порядку № 989 готує відповідне подання, а громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , як оргкомітетом.

Так, як вбачається з матеріалів справи, у газеті «Голос Зинківщини» від 25.08.2017 №65 (9248) опубліковано оголошення про те, що у суботу 26 серпня о 19:00 біля магазину «МРІЯ» по вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ) відбудуться збори виборців, які проживають в селищі Опішня по вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів) виборчого округу № 5 Опішнянської селищної ради, зокрема з питання внесення пропозиції про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на Охтирську або Свято Михайлівську. Вказано суб`єктів, які внесли відповідну пропозицію - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Вказано, що громадські обговорення будуть проводитися з 26.08.2017 по 26.10.2017. Зазначено контактні адресу та засоби зв`язку, за якими приймаються пропозиції та зауваження, та можна отримати відповідну консультацію. Вказано, що оприлюднення результатів громадського обговорення буде по місцевому радіомовленню «Голос Опішні» після 26.10.2017 та на зборах виборців вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ).

Колегія суддів зазначає, що вказане оголошення не відповідає вимогам як абз. 2 п. 1 Порядку № 989, оскільки організовано неуповноваженою особою (не селищним головою, а громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 як оргкомітетом), так й п.п.1 п.4 Порядку № 989, оскільки не містить відомостей про: обґрунтування пропозиції перейменувати вулицю Явдохи та Гаврила Пошивайлів на Охтирську або Свято Михайлівську, інформації щодо акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників, конкретних строків оприлюднення результатів громадського обговорення.

Колегією суддів встановлено, що фактично рішення про проведення громадських слухань по перейменуванню вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Охтирську або вулицю Свято Михайлівську прийнято 26.06.2017 організаторами зборів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , жоден з яких не є головою, про що складено протокол № 1 громадських слухань виборців, які проживають в селищі Опішня по вулиці Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ) виборчого округу № 5 Опішнянської селищної ради, у кількості 34 осіб, що підтверджується додатком № 1 від 26.08.2017, в присутності депутата Опішнянської селищної ради - ОСОБА_8 та жителя вул. Швейціарської ОСОБА_10 .

У вказаному протоколі, ухвалено, зокрема, підтримати ініціативу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про проведення громадських слухань про проведення громадських слухань по перейменуванню вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Охтирську або вулицю Свято Михайлівську. Провести громадські слухання з 26.08.2017 по 26.10.2017 включно. Пропозиції (зауваження) приймати від виборців, які проживають та зареєстровані по вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ) до 26.10.2017 в письмовій формі за адресою смт Опішня, Зіньківського району Полтавської області, 38164 по вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ), 41 та (або) адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 Консультації за телефоном НОМЕР_1 або НОМЕР_2 . Доручити ОСОБА_7 оприлюднити результати громадського обговорення по місцевому радіомовленню «Голос Опішні» після 26.10.2017 та на зборах виборців вул. Заливчого ( Явдохи та Гаврила Пошивайлів ).

Колегія суддів зауважує, що така форма проведення громадських слухань, як у вигляді зборів виборців, які проживають в селищі Опішня по вул. Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів ) виборчого округу № 5 Опішнянської селищної ради не визначена ані Законом № 280/97-ВР, ані Законом № 4865-VI, ані Порядком № 989.

Згідно зі ст. 3 Закону № 280/97-ВР громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад. Будь-які обмеження права громадян України на участь у місцевому самоврядуванні залежно від їх раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, терміну проживання на відповідній території, за мовними чи іншими ознаками забороняються.

Тобто, право на вирішення будь-яких питань місцевого значення, зокрема, перейменування вулиці у межах відповідного населеного пункту мають усі жителі такого населеного пункту, а не тільки виборці, які проживають на вулиці щодо якої ставиться на обговорення питання про її перейменування.

Таким чином, проведення обговорення питання щодо перейменування вулиці виключно жителями такої вулиці не відповідає вимогам Закону № 280/97-ВР та є непропорційним, оскільки порушує права інших жителів селища Опішня на їх участь у місцевому самоврядуванні при обговоренні питань щодо перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів та відповідних пропозицій щодо визначення нової назви вулиці.

З огляду на встановлені вище обставини, колегія суддів вважає, що повідомлення щодо проведення зборів виборців не відповідає вимогам чинного законодавства щодо проведення громадських обговорень та не може вважатися належним повідомленням про проведення громадських обговорень щодо, зокрема, перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на Охтирську або Свято Михайлівську.

Крім того, всупереч п. 5 Порядку № 989 рішення про проведення громадських слухань, зокрема щодо перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на Охтирську або Свято Михайлівську, яке оформлено протоколом № 1 26.06.2017, не було оприлюднене на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб, доказів зворотного відповідачем не надано.

Відповідно до додатку анкета опитувальник № 2 протоколу № 1 від 26.08.2017 - 32 особи, які проживають по вул. Явдохи та Гаврила Пошивайлів виявили бажання у період з 27.08.2017 по 26.10.2017 перейменувати її на Свято Михайлівську (проголосував 31 мешканець вулиці) або Сонячну (проголосував 1 мешканець вулиці).

16.01.2018 складено протокол № 2 громадських слухань виборців, які проживають в селищі Опішня по вулиці Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів) виборчого округу № 5 Опішнянської селищної ради, за наслідками проведення яких вирішено затвердити звіт про проведення громадських слухань виборців, які проживають в селищі Опішня по вулиці Заливчого (Явдохи та Гаврила Пошивайлів) виборчого округу № 5 Опішнянської селищної ради щодо перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів від 16.01.2018, внести на розгляд Опішнянської селищної ради пропозицію про перейменування вул. Явдохи та Гаврила Пошивайлівна на Свято Михайлівську, доручити Мелащенко В.І. оприлюднити результати громадського обговорення по місцевому радіомовленню «Голос Опішні».

У вказаному протоколі зазначено, що за затвердження звіту одноголосно проголосувало 14 осіб, присутніх на зборах виборців. При цьому відомості щодо осіб, які брали участь у цих зборах відсутні.

Слід відмітити, що присутність на вказаному засіданні усього 14 осіб не відповідає меті залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників, визначеній у п. 3 Порядку № 989.

При цьому, порушено строк протягом якого заінтересовані особи були зобов`язані подати узагальнити та підготувати звіт до 10.11.2017 (14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень), оскільки звіт було складено 16.01.2018, тобто з пропуском строку складення такого звіту більш ніж на два місяці.

Так, відповідно до п. 9 Порядку № 989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення. Пропозиції (зауваження), отримані в ході проведення громадського обговорення, оприлюднюються у спосіб, за допомогою якого було оприлюднене інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення.

Також, вказаний звіт складений неуповноваженими особами, оскільки такий звіт має бути складений головою відповідної селищної ради, як єдиною особою, що може бути організатором громадських слухань, про що зазначалося вище та не містить інформації про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, що також є порушенням абз. 1 п. 9 Порядку № 989.

Крім того, в порушення абз. 2 п. 9 Порядку № 989 відповідачем не надано жодних доказів оприлюднення пропозицій, отриманих в ході проведення таких обговорень.

За таких обставин, колегія суддів зазначає, що в розумінні Закону № 4865-VI та Порядку № 989 громадські слухання не були проведені в порядку, встановленому законом, та, відповідно, не могли бути покладені в основу спірного рішення, що є безумовною підставою для скасування спірного рішення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 7 Закону № 4865-VI подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події готується у разі: присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам - сільським, селищним, міським головою.

Отже, відповідне подання зобов`язаний підготувати голова відповідної селищної ради.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону № 4865-VI подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій. Подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події повинно містити: 1) найменування суб`єкта, якому вноситься таке подання (стаття 8 цього Закону); 2) найменування суб`єкта, який підготував подання, із зазначенням його місцезнаходження (стаття 7 цього Закону); 3) зміст порушеного питання та обґрунтування необхідності присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події із зазначенням підстав та умов присвоєння відповідно імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події згідно з підставами та умовами, визначеними у статті 3 цього Закону.

До подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються:

1) інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності;

2) розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події;

3) узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення. (ч. 2 ст. 6 вказаного Закону).

Отже, спірне рішення Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня" мало ухвалюватися виключно на підставі відповідного подання голови Опішнянської селищної ради.

Лист голови селищної ради ОСОБА_8 без номеру та дати (а.с. 146), наданий відповідачем разом із супровідним листом від 27.02.2020 № 260, не може вважатися поданням, оскільки, у розумінні Закону № 4865-VI не містить обов`язкових реквізитів, зокрема, обґрунтування необхідності такого перейменування, та не містить обов`язкових додатків до нього, визначених ч.2 ст. 6 Закону № 4865-VI, а тому не приймається колегією суддів.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 78 КАС України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Оскільки, тягар доказування, у цій справі, покладається на відповідача, як на суб`єкта владних повноважень, не надання, в тому числі на неодноразову вимогу суду першої інстанції, подання з додатками колегія суддів розцінює як відсутність у відповідача належним чином складеного подання з додатками, які є обов`язковими в силу приписів ч.ч. 1, 2 ст. 6 Закону № 4865-VI.

Недотримано відповідачем у спірних відносинах і процедуру розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи.

Так, в силу приписів ч. 1 ст. 10 Закону № 4865-VI за результатами розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документів, передбачених статтею 6 цього Закону, суб`єкт, який присвоює юридичній особі або об`єкту права власності ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, протягом 15 робочих днів після внесення такого подання або поновлення його розгляду приймає рішення про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та видає відповідний акт.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону № 4865-VI суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону.

Відповідно до ч. 1, 17 ст. 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Згідно з ч.ч. 1, 10 ст. 47 Закону № 280/97-ВР постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

На виконання п. 2 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема, проекти рішень, що підлягають обговоренню.

Частиною 3 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" встановлено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 50 Закону № 280/97-ВР секретар сільської, селищної, міської ради, зокрема, організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" та інших законів.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги, що оспорюване рішення стосувалося питань, що підлягають обов`язковому громадському обговоренню, проект зазначеного рішення повинен був бути оприлюднений відповідачем не пізніше ніж за 20 робочих днів до дня його прийняття.

Разом з тим, як встановлено судом апеляційної інстанції, проект спірного рішення не був оприлюднений у встановленому законодавством порядку. Доказів зворотного відповідачем не надано.

Положення ч. 11 ст. 59 Закону № 280/97-ВР, як на підставу, яка звільняє відповідача від обов`язку оприлюднювати проект спірного рішення, не можуть бути застосовані у спірних правовідносинах, оскільки відповідачем не обґрунтовано виникнення у спірних відносинах надзвичайних ситуацій або інших невідкладних випадків, передбачених законом.

Колегія суддів зазначає, що виходячи зі змісту положень ст. 11 Закону № 4865-VI зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події. У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов`язково зазначається обґрунтування. Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 4865-VI у разі якщо у фізичної особи, ім`я якої пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності, є родичі (діти, вдова, вдівець, а якщо їх немає - батьки, рідні брати та сестри), додається також їх письмова згода на присвоєння імені.

Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що вирішуючи питання про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів , відповідач мав обов`язок звернутися до позивачів за отриманням письмової згоди на таке перейменування, однак в порушення вимог ст.ст. 6, 11 Закону № 4865-VI, цього не зробив, доказів зворотного не надав.

Крім того, в порушення ч. 4 ст. 3 Закону № 4865-VI у спірному рішенні не наведено мети перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на Свято-Михайлівську (назва церкви, яка була зруйнована на території парку по вул. Явдохи та Гаврила Пошивайлів ), а саме: які видатні факти історії України, що відображають звершення та надбання в ім`я України будуть популяризовані у випадку такого перейменування; як це вплине на формування історичної свідомості Українського народу; яким чином таке перейменування сприятиме розвитку науки, літератури, архітектури, мистецтва та інших сфер суспільного життя.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене вище, з огляду на норми Закону № 4865-VІ, Закону № 280/97-ВР, Закону України "Про доступ до публічної інформації", колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення п`ятої сесії сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня" прийнято не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів зазначає, що органи місцевого самоврядування, здійснюючи владні управлінські функції і самостійно вирішуючи питання місцевого значення, які віднесені законом до їх компетенції, та приймаючи рішення, що є обов`язковими до виконання на відповідній території, зобов`язані діяти виключно на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а в іншому випадку прийняття таких рішень не може бути визнано правомірним.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 17.10.2018 по справі № 809/2030/15, № 359/2574/16-а від 19.12.2019.

Щодо права позивачів на оскарження спірного рішення відповідача, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є нащадками Явдохи та Гаврила Пошивайлів , в честь яких було названо вулицю, щодо якої виникли спірні правовідносини та вони надавали письмову згоду на таке перейменування. Також ОСОБА_3 є жителем територіальної громади Селища Опішня.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Статтею 4 Закону № 280/97-ВР встановлено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 25.11.1997 № 6-зп щодо офіційного тлумачення частини 2 статті 55 Конституції України та статті 248-2 ЦПК України, частину 2 статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що кожен громадянин України, іноземець, особа без громадянства має гарантоване державою право оскаржити в суді загальної юрисдикції рішення, дії чи бездіяльність будь-якого органу державної влади, органу місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, якщо вважають, що ці рішення, дія чи бездіяльність порушують їхні права і свободи або перешкоджають здійсненню цих прав і свобод, а тому потребують правового захисту в суді.

Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу наведене в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004, згідно з яким поняття «охоронюваний законом інтерес» треба розуміти як прагнення до користування конкретними матеріальними та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в рішенні «Трегубенко проти України» від 02.11.2014, правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

У спірних відносинах охоронюваний законом інтерес позивачів полягає у тому, щоб рішення органу місцевого самоврядування, яке стосується невизначеного кола осіб, в тому числі, членів територіальної громади селища Опішні, розраховане на неодноразове застосування протягом необмеженого часу, було прийняте з дотриманням процедури, встановленої законом, а також у тому, щоб взяти участь у громадському обговоренні питання, яке є предметом оскаржуваного рішення, і таким чином реалізувати своє право на участь у місцевому самоврядуванні, закріплене в ст. 3 Закону № 280/97-ВР.

Як зазначалось вище, в силу приписів ст. 6 Закону № 4865-VI та Порядку № 989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення, а узагальнені зауваження та пропозиції є обов`язковим додатком до подання суб`єкта, уповноваженого вносити таку пропозицію.

Не дотримання законодавчо встановленої процедури прийняття оскаржуваного рішення, зокрема, не забезпечення проведення належного громадського обговорення питання, з якого було прийняте рішення, а також не здійснення оприлюднення проекту рішення, відповідач позбавив позивачів можливості викласти свою думку з приводу питань, винесених на розгляд ради, не забезпечив прозорості прийняття оскаржуваного рішення, чим порушив інтереси позивачів по справі, як нащадків Явдохи та Гаврила Пошивайлів та членів територіальної громади селища Опішня.

При цьому, колегія суддів не заперечуючи наявності у відповідача повноважень на присвоєння імені об`єкту власності - вулиці, що закріплене у ст. 8 Закону № 4865-VI, зазначає, що такі повноваження повинні реалізовуватися з дотриманням вимог законодавства, що регламентує спірні відносини, зокрема, щодо належного проведення громадського обговорення та вчасного оприлюднення проектів рішень органів місцевого самоврядування відповідної категорії, а також порядку присвоєння найменувань, передбаченого Законом № 4865-VI.

Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п. 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України», суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи що судом першої інстанції допущено неповне з`ясування обставин справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи та судом першої інстанції неправильно застосовані норми матеріального права, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення Полтавського окружного адміністративного суду по справі №530/716/19 від 15.06.2020, з прийняттям постанови про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат (ч. 6 ст. 139 КАС України).

Матеріалами справи підтверджено, що позивачами (кожним окремо) сплачено судовий збір за подання позову в розмірі по 768,40 грн та за подання апеляційної скарги в розмірі по 1152,60 грн.

Отже, з урахуванням результату розгляду цієї справи, наявні підстави для стягнення з відповідача на користь позивачів сплаченого ними судового збору.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329, 361, 363, 365 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 по справі № 530/716/19 скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер, НОМЕР_5 ; АДРЕСА_4 ) до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області (38164, Полтавська обл., Зіньківський район, смт Опішня, вул. Перемоги, 3, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення п`ятої сесії сьомого скликання Опішнянської селищної ради від 13.03.2019 "Про перейменування вулиці Явдохи та Гаврила Пошивайлів на вулицю Свято-Михайлівську в смт Опішня". .

Стягнути на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області (38164, Полтавська обл., Зіньківський район, смт Опішня, вул. Перемоги, 3, ) судовий збір за подання позову в розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп. та за подання апеляційної скарги в розмірі 1152,60 (одна тисяча сто п`ятдесят дві) грн 60 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 ) за рахунок бюджетних асигнувань Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області (38164, Полтавська обл., Зіньківський район, смт Опішня, вул. Перемоги, 3, ) судовий збір за подання позову в розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп. та за подання апеляційної скарги в розмірі 1152,60 (одна тисяча сто п`ятдесят дві) грн 60 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер, НОМЕР_5 , АДРЕСА_4 ) за рахунок бюджетних асигнувань Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області (38164, Полтавська обл., Зіньківський район, смт Опішня, вул. Перемоги, 3, ) судовий збір за подання позову в розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп. та за подання апеляційної скарги в розмірі 1152,60 (одна тисяча сто п`ятдесят дві) грн 60 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Т.С. Перцова
Судді(підпис) (підпис) С.П. Жигилій В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 21.10.2020.