Справа № 204/5150/19(2-а/202/192/2019)
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2020-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 жовтня 2020 року м.Дніпросправа № 204/5150/19 2-а/202/192/2019
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Баранник Н.П., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2019 року у справі № 204/5150/19 (2-а/202/192/2019) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого інспектора ВБДР УПП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Яворського Ігоря Костянтиновича, третя особа: управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови та закриття провадження у справі,
Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції подано апеляційну скаргу.
При перевірці матеріалів справи було встановлено, що апеляційну скаргу подано з порушенням вимог, встановлених п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020р. у справі №543/775/17 зроблено висновок про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст.287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати положення ст.ст. 2-5 Закону України Про судовий збір, які не передбачають пільг звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
У частині 5 статті 4 Закону України Про судовий збір, яка відповідно до вказаної вище постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 підлягає застосуванню при поданні позовів у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, визначено, що ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач з даним позовом звернувся до суду першої інстанції 24.07.2019р.
Згідно з ухваленим Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік встановлено, що у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року, складає 1 921 грн.
Таким чином, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 384,2 грн. (0,2*1 921 = 384,2).
Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову складав 384,2 грн.
Згідно п.п.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Оскільки при поданні адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 384,2 грн., то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 576,3 грн. (384,2*150% = 576,3).
Судовий збір слід сплатити за наступними реквізитами:
отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101;
код отримувача (код за ЄРДПОУ): 37989274;
банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
код банку отримувача (МФО): 899998;
код класифікації доходів бюджету: 22030101;
призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд.
Крім того, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч.4 ст.286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції оскаржене судове рішення ухвалено 23.12.2019 року. Таким чином, останнім днем строку апеляційного оскарження в даному випадку було 02 січня 2020 року. Апеляційна скарга подана скаржником лише 28 вересня 2020 року (відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду першої інстанції), тобто з порушенням строку встановленого ст.286 КАС України.
В апеляційній скарзі скаржник просить поновити пропущений строк апеляційного оскарження. Вказує, що оскаржене рішення було надіслано на адресу третьої особи лише 08.09.2020р., а отримане скаржником тільки 10.09.2020р. (згідно штампу вхідної кореспонденції управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на супровідному листі суду першої інстанції). Таким чином суд першої інстанції не виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення копії рішення на адресу відповідача та третьої особи. Скаржник вважає, що має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Розглянувши вказане клопотання, приходжу до висновку про безпідставність та необґрунтованість останнього, враховуючи наступне.
Відповідно до ч.1 ст.120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Отже, враховуючи дату вручення третій особі оскарженого рішення суду (10.09.2020р.), з урахуванням положень ч.1 ст.120 КАС України, перебіг встановленого ч.4 ст.286 КАС України строку розпочався 11.09.2020р. та останнім днем такого строку, з урахуванням вихідних днів, є 21.09.2020р.
Як вбачається з апеляційної скарги, вона дійсно складена 16.09.2020р., проте, подана до суду першої інстанції 28.09.2020р. (відповідно до штампу вхідної кореспонденції), тобто з пропуском десятиденного строку з дня отримання оскаржуваного рішення.
Враховуючи наведене, не вбачаю підстав для поновлення скаржнику строку на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки скаржником пропущено десятиденний строк подачі апеляційної скарги з дня вручення йому повного рішення суду.
Таким чином, наведені третьою особою в апеляційній скарзі причини не можуть бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Враховуючи зазначене, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху та повідомити про це скаржника, надавши строк для усунення недоліків, а саме апелянт має надати:
- документ про сплату судового збору;
- клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, в якому вказати інші підстави для поновлення такого строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування клопотання;
Керуючись ч.4 ст.286, ст.ст. 296, 298 КАС України, суддя,
Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2019 року у справі №204/5150/19 (2-а/202/192/2019), наведені управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції у поданій апеляційній скарзі.
Апеляційну скаргу управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 23 грудня 2019 року у справі № 204/5150/19 (2-а/202/192/2019) - залишити без руху, повідомити про це скаржника та надати строк десять днів, починаючи з дня вручення копії даної ухвали - для усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя Н.П. Баранник