Справа № 580/4494/20
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4494/20 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Кузьменка В.В.,

Василенка Я.М.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Городищенської міської територіальної виборчої комісії, Вільшанської селищної територіальної виборчої комісії про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Городищенської міської територіальної виборчої комісії та Вільшанської селищної територіальної виборчої комісії, в якому просив:

- зобов`язати Городищенську міську територіальну виборчу комісію зняти позивача з реєстрації як кандидатом в депутати Городищенської міської ради Черкаської області, включеного до єдиного виборчого списку та територіального виборчого списку територіального виборчого округу № 3 від Черкаської обласної організації політичної партії «Команда Сергія Рудика. Час змін»;

- зобов`язати Вільшанську селищну територіальну виборчу комісію допустити позивача до участі у місцевих виборах як кандидата на посаду Вільшанського селищного голови, як особу, яка усунула підставу зняття з реєстрації.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що зареєстрований кандидатом в депутати Городищенської міської ради Черкаської області, включений до єдиного виборчого списку та територіального виборчого списку територіального виборчого округу № 3 від Черкаської обласної організації політичної партії «Команда Сергія Рудика. Час змін». Також, зареєстрований 30.09.2020 кандидатом на посаду голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області шляхом самовисування. Проте, Вільшанська селищна територіальна виборча комісія при прийнятті документів від позивача, не попередила його про неможливість брати участь одночасно шляхом самовисування та за партійними списками і про обов`язок позивача зняти свою кандидатуру за власним бажанням до 06.10.2020. Оскільки, посада голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області є для позивача пріоритетною, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 р. у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги повністю, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи та порушення судом першої інстанції норм матеріального/процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.10.2020 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Верховна Рада України постановою від 15 липня 2020 року № 795-IX, призначила чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року.

Центральна виборча комісія постановою від 8 серпня 2020 року № 160, призначила перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів, а постановою від 14 серпня 2020 року № 176, призначила перші вибори депутатів районних рад на 25 жовтня 2020 року.

Згідно посвідчення № 265 від 25.09.2020, виданого Городищенською міською територіальною виборчою комісією Черкаського району Черкаської області, позивач - ОСОБА_1 зареєстрований на перших виборах депутатів міських, сільських, селищних рад, територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року кандидатом в депутати, включеним до єдиного виборчого списку та територіального виборчого списку територіального виборчого округу № 3 від Черкаської обласної організації Політичної партії «Команда Сергія Рудика. Час змін!».

Також, згідно посвідчення № 14 від 25.09.2020, виданого Вільшанською селищною територіальною виборчою комісією Звенигородського району Черкаської області, позивач - ОСОБА_1 зареєстрований на перших виборах депутатів міських, сільських, селищних рад, територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року кандидатом на посаду голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області шляхом самовисування.

Позивач вважаючи, що Вільшанська селищна територіальна виборча комісія при прийнятті документів, не попередила його про неможливість брати участь одночасно шляхом самовисування та за партійними списками і про обов`язок позивача зняти свою кандидатуру за власним бажанням до 06.10.2020 порушила його права, а оскільки, посада голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області є для нього пріоритетною, усвідомлюючи що його кандидатуру може бути знято з реєстрації, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з наступного:

- згідно норм Виборчого кодексу України, особа може одночасно бути висунута кандидатом у депутати місцевих рад та кандидатом на посаду сільського, селищного, або міського голови шляхом висування місцевою організацією лише однієї політичної партії або лише шляхом самовисування;

- натомість, оскільки позивач зареєстрований одночасно кандидатом в депутати, включеним до єдиного виборчого списку та територіального виборчого списку територіального виборчого округу № 3 від Черкаської обласної організації Політичної партії «Команда Сергія Рудика. Час змін!» та кандидатом на посаду голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області шляхом самовисування, останнім порушені вимоги ч. 5 ст. 216 Виборчого кодексу України, тобто, порядок висування кандидатом у депутати міської ради та кандидатом на посаду голови селищної ради;

- територіальна виборча комісія може прийняти рішення про скасування реєстрації кандидата в депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови не пізніше ніж за 18 днів до дня голосування, з огляду на що, у силу норм ст. ст. 230, 231 Виборчого кодексу України, питання реєстрації, відмови у реєстрації та скасування реєстрації кандидатів у депутати та кандидатом на посаду сільського, селищного, міського голови відносяться виключно до компетенції територіальних виборчих комісій.

Апеляційна скарга містить наступні доводи:

- посилання суду першої інстанції на приписи ст. ст. 230, 231 Виборчого кодексу України, є неправильними, адже вказані положення статей регулюють питання зняття з реєстрації кандидатів за 19 днів до місцевих виборів, проте, апелянт вказує на те, що у даному випадку, зазначений термін вже сплив, а інших варіантів вирішення вказаного питання Виборчим кодексом України не передбачено.

Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне вказати таке.

Приписами ст. 36 Конституції України, закріплено право громадян України на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Виборчий кодекс України, відповідно до Конституції України визначає гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів.

Підготовка та проведення виборів регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України "Про Центральну виборчу комісію", "Про Державний реєстр виборців", іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства та актами Центральної виборчої комісії. (ст. 2 Виборчого кодексу України - надалі по тексту також ВК України)

Згідно з нормами ч. 1 ст. 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Відповідно до норм ч. 1 ст. 32 ВК України, в Україні утворюються і діють передбачені цим Кодексом виборчі комісії як незалежні органи адміністрування виборчих процесів, які відповідно до своїх повноважень забезпечують здійснення визначених Конституцією України та цим Кодексом основних принципів виборчого права, засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України, підготовку та проведення виборів, а нормами ч. 2 цієї статті, визначено, перелік виборчих комісій: Центральна виборча комісія; окружні виборчі комісії; територіальні виборчі комісії; дільничні виборчі комісії.

Приписами п. 4 ч. 2 ст. 206 ВК України, передбачено, що територіальна виборча комісія реєструє кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови, їх довірених осіб, представників, уповноважених осіб організацій партій - суб`єктів відповідного виборчого процесу та видає їм посвідчення.

При цьому, загальний порядок висування кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови врегульовано ст. 216 Виборчого кодексу України, згідно ч. 2 якої, право висування кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, районних у місті рад, а також міських, сільських, селищних рад (територіальних громад з кількістю виборців 10 тисяч і більше) реалізується виборцями через місцеві організації політичних партій у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Право висування кандидатів у депутати сільської, селищної, міської ради (територіальної громади з кількістю виборців до 10 тисяч) реалізується виборцями через організації партій або шляхом самовисування у порядку, визначеному цим Кодексом.

Право висування кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови реалізується виборцями через організації партій або шляхом самовисування у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, згідно з ч. 4 ст. ст. 206 ВК України, встановлено обмеження щодо висування кандидатів, а саме: особа може бути висунута кандидатом у депутати у багатомандатному виборчому окрузі не більше ніж у два рівні місцевих рад; особа, висунута кандидатом на посаду сільського, селищного, міського голови, не може одночасно бути висунута у будь-яких інших єдиних одномандатних виборчих округах з будь-яких місцевих виборів. особа, висунута кандидатом на посаду сільського, селищного, міського голови (міста з кількістю виборців до 75 тисяч), може одночасно бути висунута кандидатом у депутати у багатомандатному виборчому окрузі до відповідної сільської, селищної міської ради та/або до відповідної обласної ради; особа, висунута кандидатом на посаду міського голови (міста з кількістю виборців 75 тисяч і більше), може одночасно бути висунута кандидатом у депутати у багатомандатному виборчому окрузі тільки до відповідної міської ради.

Тож, відповідно до положень ч. 5 ст. 216 Виборчого кодексу України, з урахуванням наведених вище вимог, особа може одночасно бути висунута кандидатом у депутати місцевих рад та кандидатом на посаду сільського, селищного, або міського голови шляхом висування місцевою організацією лише однієї політичної партії або лише шляхом самовисування.

Під час розгляду позовної заяви, судом першої інстанції було досліджено, що позивач вже зареєстрований одночасно кандидатом в депутати, включеним до єдиного виборчого списку та територіального виборчого списку територіального виборчого округу № 3 від Черкаської обласної організації Політичної партії «Команда Сергія Рудика. Час змін!» та кандидатом на посаду голови Вільшанської селищної ради Городищенського району Черкаської області шляхом самовисування, з урахуванням чого, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивачем були порушені вимоги ч. 5 ст. 216 Виборчого кодексу України, а саме, порушено порядок висування кандидатом у депутати міської ради та кандидатом на посаду голови селищної ради.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 231 Виборчого кодексу України, рішення про скасування реєстрації кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, з підстав, передбачених у пунктах 3 - 8 частини першої цієї статті, приймається відповідною виборчою комісією не пізніш як на третій день після отримання нею документів, що встановлюють відповідні факти чи підтверджують настання відповідних обставин.

Територіальна виборча комісія може прийняти рішення про скасування реєстрації кандидата в депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови не пізніше ніж за 18 днів до дня голосування.

Територіальна виборча комісія розглядає питання про скасування реєстрації кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови у присутності такого кандидата та представника організації партії у виборчій комісії. Про час розгляду такого питання зазначені особи повідомляються не пізніш як у день, що передує дню розгляду. У разі відсутності зазначених осіб, належним чином повідомлених про засідання з розгляду цього питання, питання розглядається територіальною виборчою комісією за відсутності зазначених осіб.

Таким чином, у відповідності до норм ст. ст. 230, 231 Виборчого кодексу України, питання реєстрації, відмови у реєстрації та скасування реєстрації кандидатів у депутати та кандидатом на посаду сільського, селищного, міського голови відносяться виключно до компетенції територіальних виборчих комісій, на що було цілком обгрунтовано звернуто увагу судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні, однак, під час розгляду спору позивачем не було оскаржено рішень відповідної виборчої комісії, яке/які могли порушувати його права та бути протиправними. Більше того, у матеріалах справи містяться письмові пояснення від Голови Вільшанської селищної ТВК, згідно змісту яких, станом на 13.10.2020, позивач не знятий з реєстрації і згідно з постановою Вільшанської ТВК № 14 від 25.09.2020, є кандидатом на посаду селищного голови. (а.с. 21)

Тобто, за наведених обставин, слідує висновок про те, що у даній справі відсутній предмет спору, який, згідно ч. 1 ст. 273 КАС України, підлягає перевірці, а позивач фактично звертається до суду за захистом своїх прав на майбутнє, чого приписами КАС України, не передбачено.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що, з огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України, об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.

Для визначення інтересу, як об`єкта судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені КАС України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес, як об`єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.

Тож, слід зважити на один з критеріїв, який дозволяє виявити наявність або відсутність охоронюваного законом інтересу в особи, яка звертається за судовим захистом, яким у даному випадку, є - порушення суб`єктом владних повноважень прав позивача.

Отже, за вищезазначеними правовими нормами обов`язковою умовою звернення до суду передбачено наявність порушеного права, що, на думку суду, є самостійною підставою для відмови у позові, у разі відсутності такої умови. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Зважаючи на предмет цього спору, апелянт не довів яким чином (рішенням, діями, бездіяльністю виборчої комісії/її члена) порушуються його права та інтереси, адже, фактично, у даному випадку, відсутній спір між сторонами, адже позивачем не оскаржуються дії/бездіяльність відповідачів, а відповідачами, станом на дату звернення до суду, не приймалось будь-яких рішень, які могли бути предметом розгляду та піддані перевірці на відповідність критеріям, визначеним ст. 2 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для скасування/зміни оскаржуваного рішення.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги в оскаржуваній частині не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Ураховуючи, що при поданні апеляційної скарги, судовий збір було сплачено не у повному обсязі, колегія суддів, відповідно до приписів ст. 139 КАС України, дійшла висновку про необхідність стягнення з апелянта недоплаченої частини судового збору.

За приписами ст. 143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду заяви - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», установлено з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102 грн.

За подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами - судовий збір складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги мав скласти 1261,20 грн. (840,80 грн. * 150%), проте, апелянтом сплачено за подання апеляційної скарги 840,80 грн. (квитанція № 10348 від 15.10.2020), а тому, підлягає стягненню недоплачена частина судового збору в розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст. ст. 132, 139, 243, 272, 273, 315, 316 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 р. - залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до спеціального фонду Державного бюджету України на рахунок Шостого апеляційного адміністративного суду (рахунок - UA1026007, отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н, код отримувача - 38004897, код класифікації доходів - 22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)) судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 420,40 грн. (чотириста двадцять гривень 40 коп.)

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді В.В. Кузьменко

Я.М. Василенко