Справа № 160/10816/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 жовтня 2020 року Справа № 160/10816/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "НПО ДНІПРОПРЕС" про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Приватного акціонерного товариства "НПО ДНІПРОПРЕС" в якому просить:

- застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Приватного акціонерного товариства "НПО ДНІПРОПРЕС", а саме: заборонити експлуатацію: кран-балки рег.№151, зав.№16325; кран-балки рег.№073, зав.№5704; кран-балки рег.№097, зав.№509: зубофрезерного верстата інв.№481/04; токарно-карусельного верстата інв.№22/04; токарно-програмному верстаті 16К20; верстату 16К60 інв.№1418/04; верстату 16К60 інв.№640/04; горизонтально-розточувального верстата 2В622Ф4 інв.№947/04; горизонтально-розточувального верстата 2А656РФ11 інв.№942/04.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2020 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом: надання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 2102 грн.; надання доказів на підтвердження повноважень Бондаренко О. на право подання позовної заяви та підписання позову від імені Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Копія ухвали отримана представником позивача 21.09.2020 року, про що зазначено ним в клопотанні про відстрочення сплати судового збору, що також підтверджується поштовим повідомленням про отримання ухвали, яке наявне в матеріалах справи.

Вказана ухвала суду від 15.09.2020р. позивачем не оскаржувалася, набрала законної сили з моменту підписання та є обов`язковою до виконання.

Відповідно до ст.129-1 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно з ч. 1 ст. 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

01.10.2020 року позивач звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Дослідивши подане позивачем клопотання, а також докази, долучені до неї, суд дійшов висновку, що позивачем вимоги ухвали суду від 15.09.2020 року не виконано, а тому позов підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Як вбачається із змісту зазначеного вище клопотання, позивач просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на скрутне фінансове становище підприємства.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частина друга цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом.

Наведені позивачем у клопотанні обставини не свідчать про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя..

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації № В (81) 7 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, ухваленій 14 травня 1981 року: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту й).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може, зокрема, відстрочити судовий збір, та перелік суб`єктів, до яких таке відстрочення застосовується, установлено статтею 8 Закону.

Отже, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Питання оцінки, достатності доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд, розглядаючи клопотання та ухвалюючи рішення, вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Розглядаючи клопотання про зменшення розміру судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення чи розстрочення судових витрат, суд звертає увагу на обґрунтованість зазначених у клопотаннях підстав для їх задоволення, наявність доказів ужиття посадовими особами скаржника заходів, спрямованих на отримання фінансування для реалізації повноважень стосовно представництва інтересів суб`єкта владних повноважень у судах.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів з державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щороку затверджується відповідним кошторисом.

Отже, особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, тому невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися обґрунтованою підставою для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Отже, обставини, пов`язані з неналежним фінансуванням установи з Державного бюджету України не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення або відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладені позивачем обставини, суд не знайшов обґрунтованих підстав для задоволення заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що станом на 06.10.2020 року позивач вимоги ухвали суду від 15.09.2020 року не виконав, недоліки позовної заяви не усунув у встановлений судом строк, з відповідним клопотанням про продовження строку для виконання вказаної вище ухвали до суду не звернувся.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно ч.5 ст.169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, у зв`язку з не виконанням вимог ухвали суду у встановлений судом строк та з врахуванням відсутності таких доказів станом на 06.10.2020р. адміністративний позов підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "НПО ДНІПРОПРЕС" про застосування заходів реагування повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви направити позивачу, разом із позовною заявою й доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова