Справа № 520/7852/2020
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2020-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позову без розгляду

19 жовтня 2020 року Справа № 520/7852/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі: Головуючого судді Шляхової О.М., розглянувши у спрощеному провадженні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди,-

В С Т А Н О В И В :
Позивач, ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ), звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_1 , на користь держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (військової частини НОМЕР_1 ) збитки, у розмірі 592608 гривень 00 коп.

По справі було відкрито спрощене провадження без виклику сторін.

Від відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Вирішуючи клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені ст. 123 КАС України.

Так, за змістом ч.3 зазначеної статті, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Судом встановлено, що початково, за стягненням вказаних збитків з відповідача позивач звернувся до Вовчанського районного суду Харківської області.

Рішенням Вовчанського районного суду Харківської області від 14 серпня 2018 року по справі № 638/11953/17 було стягнуто з ОСОБА_1 , на користь держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (військової частини НОМЕР_1 ) збитки, у розмірі 592608 гривень 00 коп.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року вказане рішення було скасоване, провадження у справі закрито, оскільки вказаний спір має вирішуватись за правилами адміністративного судочинства.

Постановою Верховного Суду від 23 квітня 2020 року ухвалу Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року залишено без змін.

Позивач повторно звернувся за стягненням з відповідача вказаної суми збитків до належного суду Харківського окружного адміністративного суду 19.06.2020 року та вказував, що строки звернення до суду ним дотримано, оскільки ця подія відбулась з дотриманням приписів ст.122 КАС України після отримання у травні 2020 року постанови Верховного Суду по справі № 638/11953/17.

Відповідач, у свою чергу, вказував, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки про існування підстав для звернення до суду він дізнався у 2016 році, а з позовом до суду звернувся у 2020 році.

З цього приводу слід зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні справи судом враховано, що початок строку визначено альтернативно- це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява N 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Щодо доводів сторін відносно строків звернення до суду, слід зазначити, що судом враховано, що звернення до Харківського окружного адміністративного суду з позовом було повторним зверненням, оскільки первинне судове оскарження відбулось не за приписами належного процесуального закону.

Водночас, ототожнення позивачем початку перебігу строку з моментом отримання постанови Верховного Суду від 23 квітня 2020 року по справі № 638/11953/17 є безпідставним.

Відповідно до ст.273 ЦПК України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно, ст.384 ЦПК України, постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Таким чином, початок строку звернення до суду (повторного звернення до належного суду) рахується після ухвалення Харківським апеляційним судом відповідного судового рішення, яким визначено юрисдикційну підсудність вказаної справи 31.10.2018 року, а з позовом до суду позивач звернувся у червні 2020 року, з порушенням строків, встановлених ст.122 КАС України.

Підсумовуючи вищевказане, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст.122, 240, 248, 256 КАС України, суд ,-

У Х В А Л И В:
Клопотання відповідача - задовольнити.

Позов ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після підписання, проте, може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Суддя О.М. Шляхова