Справа № 709/697/20
Суддя: Левченко В. В.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 709/697/20
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 жовтня 2020 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді - Левченка В.В.,
за участі секретаря судового засідання - Нікітенко В.Г.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - Гузь Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Чорнобай адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач) про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування.
В обґрунтування позову зазначалося, що відносно позивача 21 квітня 2020 року винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за справою про адміністративне правопорушення та на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00 гривень.
Позивач вважав оскаржувану постанову незаконною, оскільки його про час та місце розгляду справи взагалі не повідомили, окрім цього його притягнуто до відповідальності після закінчення строків передбачених ст.38 КУпАП.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити на підставах викладених у позові.
Представник відповідача Гузь Н.В. у судовому засіданні просила у задоволенні позову відмовити повністю за безпідставністю. Пояснила, що позивача не викликали на розгляд справи оскільки був суворий карантин. Окрім цього, порушення мобілізаційної підготовки зазначені в акті перевірки мали місце, начвус була притягнута до адміністративної відповідалності та сплатила штраф, чим підтвердила обставини вчинення правопорушення. А тому підстав для задоволення позову не вбачає.

Заслухавши пояснення сторін і дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.
10 травня 2019 року під час перевірки стану мобілізаційної підготовки виконавчого комітету Красенівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області представниками Чорнобаївського РВК в складі комісії, а саме: голови - заступника військового комісара - начальника відділення комплектування, старшого лейтенанта ОСОБА_2 , членів - старшого офіцера відділення офіцерів запасу і кадрів, старшого лейтенанта ОСОБА_3 , начальника відділення військового обліку та бронювання солдатів та сержантів запасу, майора ОСОБА_4 , складено акт перевірки виконавчого комітету Красенівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, затверджений військовим комісаром Чорнобаївського РВК Філімоновим В.В. 16 травня 2019 року.
У подальшому, військовим комісаром ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником
ОСОБА_5 винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення від
16 травня 2019 року №3, за вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.210-1 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 850 гривень.
Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11 березня 2020 року дану постанову про накладення адміністративного стягнення за справою про адміністративне правопорушення від 16 травня 2019 року № 3 скасовано. Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.210-1 КУпАП направлено на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 .
21 квітня 2020 року військовим комісаром Чорнобаївського РВК підполковником
ОСОБА_5 винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення від
21 квітня 2019 року №5, за вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.210-1 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 850 гривень.
З вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді сільського голови с. Красенівка Чорнобаївського району Черкаської області, та відповідно до п.7 ч.4 ст.42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», здійснюючи керівництво апаратом сільської ради та її виконавчого комітету, в порушення вимог ст.18 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», ст.15 Закону України «Про оборону України», ч.2 ст.38 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», п.24 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, не забезпечив належним чином виконання підлеглими законів України та інших нормативно-правових актів з питань мобілізаційної підготовки та мобілізації на території населеного пункту в цілому, та належне ведення військового обліку військовозобов`язаних і призовників зокрема, що й було виявлено комісією Чорнобаївського РВК під час проведення перевірки (Акт проведення перевірки від 16 травня 2019 року №19), чим вчинив адміністративне правопорушення, як порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Зі змісту позову вбачається, що позивач не погоджується з прийнятою постановою, оскільки під час її розгляду та постановлення він був відсутній, так як про час та місце розгляду справи був повідомлений лише після розгляду справи. Також вказав на те, що відповідно до ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення заківчився.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 245 КУпАП установлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
У відповідності до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
У силу вимог ст. 235 КУпАП до компетенції військових комісаріатів віднесено розгляд справ про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.210-1 цього Кодексу.
Так, військові комісаріати розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення військовозобов`язаними чи призовниками законодавства про військовий обов`язок і військову службу, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про умисне зіпсуття обліково-військових документів чи втрату їх з необережності, про неявку на виклик у військовий комісаріат, про неподання у військові комісаріати списків юнаків, які підлягають приписці до призовних дільниць, про прийняття на роботу військовозобов`язаних і призовників, які не перебувають на військовому обліку, про незабезпечення сповіщення військовозобов`язаних і призовників про їх виклик у військові комісаріати, перешкоду їх своєчасній явці на збірні пункти чи призовні дільниці, про несвоєчасне подання документів, необхідних для ведення військового обліку військовозобов`язаних і призовників, несповіщення їх про виклик у військові комісаріати, про неподання відомостей про військовозобов`язаних і призовників (статті 210, 210-1, 211 - 211-6). Від імені військових комісаріатів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право районні (міські) військові комісари.
Таким чином позов пред`явлено до належного відповідача, що також підтверджується постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у справі №709/956/19 (http://www.reуestr.court.gov.ua/Review/84854127).
За правилами частини першої статті 210-1 КУпАП порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
У відповідності до ст.15 Закону України «Про оборону України» виконавчі органи сільських, селищних, міських рад у галузі оборонної роботи забезпечують: підготовку громадян до військової служби, а також загальне військове навчання у воєнний час; приписку громадян до призовних дільниць, військовий облік військовозобов`язаних і призовників; призов громадян на строкову військову службу; направлення громадян на навчальні (або перевірочні) і спеціальні збори; організацію та участь у здійсненні на відповідній території заходів, пов`язаних з мобілізаційною підготовкою, територіальною обороною та цивільним захистом; бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та на воєнний час; проведення мобілізації людських, транспортних та інших ресурсів в особливий період; здійснення контролю за використанням і охороною наданих у встановленому порядку для потреб оборони земельних, водних та інших природних ресурсів згідно із законодавством; вирішення згідно із законодавством питань, пов`язаних з наданням частинам, установам, навчальним закладам Збройних Сил України та іншим військовим формуванням, утвореним відповідно до законів України, та правоохоронним органам службових приміщень і житлової площі, інших об`єктів, здійсненням контролю за їх використанням, наданням комунально-побутових та інших послуг; організацію виробництва і поставки військам підприємствами та організаціями, що належать до комунальної власності, замовленої продукції, енергетичних та інших ресурсів; сприяння у підтриманні відповідного режиму в прикордонній смузі та у контрольованих прикордонних районах; проведення заходів щодо військово-патріотичного виховання громадян України.
Пунктом 1 Положення про військові комісаріати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 червня 2013 року №389 передбачено, що військові комісаріати є місцевими органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації в особливий період людських і транспортних ресурсів на відповідній території.
Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Положення про військові комісаріати районні, об`єднані районні, міські, об`єднані міські, військові комісаріати підпорядковуються відповідному обласному військовому комісаріату, на території відповідальності якого вони перебувають згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.
Згідно з п. 12 Положення про військові комісаріати, військовий комісар має право, зокрема розглядати у випадках, передбачених законодавством, справи про адміністративні порушення та накладати адміністративні стягнення.
Отже, КУпАП та іншими нормативно-правовими актами передбачено, що від імені військових комісаріатів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право районні (міські) військові комісари.
Згідно із статтею 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
У відповідності до статті 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.
За правилами статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка повинна містити, зокрема найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову. Постанова по справі про адміністративне правопорушення підписується посадовою особою, яка розглянула справу, а постанова колегіального органу - головуючим на засіданні і секретарем цього органу.
Згідно частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк. (стаття 277-2 КУпАП).
Аналіз наведених вище положень норм процесуального права дає підстави для висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною першою ст. 210-1КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.
Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі №815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.
Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено військовим комісаріатом на 21.04.2020 р. про що позивач взагалі не був повідомлений.
Враховуючи, що позивач не був своєчасно, а саме не менше, ніж за три дні поінформований про час та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті ст. 210 КУпАП, суд приходить до висновку про неправомірність оскаржуваної постанови №5 від 21.04.2020 р.
При цьому, суд зазначає, що факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16, від 31 жовтня 2019 року у справі № 822/681/16.

Окрім цього, з матеріалів справи вбачається, що військовим комісаром Чорнобаївського РВК підполковником ОСОБА_5 винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення 21 квітня 2020 року, за вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 210-1 КУпАП, яке мало місце 16 травня 2019 року, та притягнуто позивача до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі
850 гривень, тобто поза межами строків накладення адміністративного стягнення передбачених ч. 1 ст. 38 КУпАП, згідно якої адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Пунктом 3 ч.1 ст.288 КУпАП передбачено, що постанову у справі про адміністративне правопорушення, військовим комісаром, може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і може, з-поміж іншого, скасувати постанову і закрити справу.
Частиною 3 ст.286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Доводи позивача, викладені у позові, та висновки суду не спростовані відповідачем, хоча у вказаній категорії справ в силу вимог ч.2 ст.77 КАС України обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, а саме скасування оскаржуваної постанови та закриття справи, оскільки позивача не було повідомлено про розгляд справи та притягнуто до адміністративної відповідальності поза межами строків накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до вимог ч.ч.1, 7, 9 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позивачем при подачі позову сплачений судовий збір, а тому з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір в розмірі 420,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.77, 242-246, 286 КАС України, суд,-

в и р і ш и в:
Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування - задовольнити.
Постанову про накладення адміністративного стягнення за справою про адміністративне правопорушення від 21 квітня 2020 року № 5, винесену військовим комісаром Чорнобаївського РВК ОСОБА_5 , про застосування до ОСОБА_1 за ч.1 ст.210-1 КУпАП адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 850,00 (вісімсот п`ятдесят гривень 00 копійок) гривень - скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420,40 гривень (чотириста двадцять гривень 40 копійок).
Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .
Відповідач: Чорнобаївський районний військовий комісаріат, вул.Центральна, 195, смт.Чорнобай, Черкаської області, 19901, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 09923864.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя В.В.Левченко