Справа № 240/6532/20
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
13 жовтня 2020 року м. Житомир справа № 240/6532/20
категорія 102010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Капинос О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростишівської районної державної адміністрації, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Громадська організація "Проти придурків і ідіотів" про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:
визнати протиправним та скасувати рішення Коростишівської районної державної адміністрації оформлене листом від 08.04.2020 року за № Х-97/17 (додаток 3 до Позовної заяви, далі оскаржуваний лист), щодо відмови розгляду звернення ОСОБА_1 від 04.04.2020 року в установленому законом порядку;
визнати бездіяльність Коростишівської районної державної адміністрації щодо розгляду звернення ОСОБА_1 від 04.04.2020 року;
зобов`язати Коростишівську районну державну адміністрацію розглянути звернення ОСОБА_1 від 04.04.2020 року в установленому законом порядку.
В обґрунтування позову зазначає, що 10.11.2016 Житомирський апеляційний адміністративний суд у справі 806/966/16 виніс постанову, якою зобов`язано Коростишівську районну державну адміністрацію Житомирської області повторно розглянути звернення ОСОБА_1 від 23.12.2015 та 17.03.2016 Комісією з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам. За результатами розгляду звернення відповідачем надіслано лист, який не є являється відповіддю по суті звернення. Вважає, що відповідачем фактично відмовлено у розгляді його звернення та таке є не розглянутим належним чином.
Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року №211, встановлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин.
02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року №540-ІХ, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодексу законів про працю України.
Згідно п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби" №540-ІХ від 30.03.2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, ст.ст.47,79, 80, 162 КАС України (щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, подання відзиву), а також розгляду адміністративної справи продовжувались на строк дії такого карантину.
Законом України №731-ІХ від 18.06.2020 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набрав чинності 17.07.2020 року, визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим законом. Вказаний Закон набрав чинності 17.07.2020. Строки, визначені п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України завершились 06.08.2020.
У встановлений строк відзиву на позов відповідачем не надано.
Розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 17.08.2016 у задоволенні позову ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради про визнання протиправними дій, визнання незаконним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.
Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 17.08.2016, якою відмовлено у задоволенні позову скасовано. Прийнято нове рішення.
Позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправними дії Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області щодо непроведення у встановлені строки визначення розміру збитків ОСОБА_1 як власнику землі, заподіяних внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки, відповідно до Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою КМУ від 19.04.1993р. №284 відповідно до звернення ОСОБА_1 від 23.12.2015 та 17.03.2016.
Визнано протиправними дії Комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області щодо розгляду та прийняття рішення на засіданні Комісії 23 травня 2016 року без участі ОСОБА_1 .
Скасовано Протокол засідання Комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 23 травня 2016 року про нарахування ОСОБА_1 збитків.
Зобов`язано Коростишівську районну державну адміністрацію Житомирської області повторно розглянути звернення ОСОБА_1 від 23.12.2015 та 17.03.2016 Комісією з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам.
04.04.2020 позивач подав заяву відповідачу, в якій просить на виконання постанови створити комісію для визначення завданих збитків за заявами від 23.12.2015 та 17.03.2016, направити на розгляд комісії дану заяву з доданими документами та затвердити акт комісії відповідним розпорядженням.
За результатами розгляду заяви, позивачу відповідачем направлено лист від 08.04.2020 №Х-97/17, в якому повідомлено, що 26.09.2019 Комісія з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, утворена розпорядженням голови райдержадміністрації від 11 березня 2018 року провела засідання (протокол №5), склала акт №2 та затвердила його розпорядженням № 328 "Про затвердження Акта комісії для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам" першого заступника голови райдержадміністрації. Даний акт вручено у встановленому порядку. Розмір збитків, що встановлений комісією становить 12 548,96 грн.
Вважаючи, що відповідачем не розглянуто його звернення та відмовлено в його розгляді, позивач звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення (ч. 1 ст. 1 Закону України "Про звернення громадян").
Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (ч. 1 ст. 3 Закону України "Про звернення громадян").
Частиною 2 ст. 3 названого Закону визначено, що заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Згідно з частинами 3, 4 статті 7 Закону України "Про звернення громадян" якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.
Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Згідно з частинами 1, 3 статті 15 Закону України "Про звернення громадян" органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
За правилами ст. 18 Закону України "Про звернення громадян" громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право, зокрема, одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.
Статтею 19 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення; не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам.
Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
Таким чином, органи, до яких направлено звернення, зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв. При цьому звернення повинні бути розглянуті та вирішені у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а відповіді за результатами їх розгляду даються тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
Обов`язок відповідача під час розгляду звернення позивача полягає у вирішенні звернення по суті, в передбачені законодавством терміни, проведення у разі необхідності перевірки, надання відповіді компетентною особою по суті звернення.
04.04.2020 позивач подав заяву відповідачу, в якій просив на виконання постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 у справі №806/966/16 створити комісію для визначення завданих збитків за заявами від 23.12.2015 та 17.03.2016, направити на розгляд комісії дану заяву з доданими документами та затвердити акт комісії відповідним розпорядженням.
За результатами розгляду заяви, позивачу відповідачем направлено лист від 08.04.2020 №Х-97/17, в якому повідомлено, що 26.09.2019 Комісія з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, утворена розпорядженням голови райдержадміністрації від 11 березня 2018 року провела засідання (протокол №5), склала акт №2 та затвердила його розпорядженням № 328 "Про затвердження Акта комісії для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам" першого заступника голови райдержадміністрації. Даний акт вам вручено у встановленому порядку. Розмір збитків, що встановлений комісією становить 12 548,96 грн.
Таким чином, відповідачем рішення про відмову у розгляді звернення позивача від 04.04.2020 не приймалося, а у надісланому листі роз"яснено спосіб, у який виконанно судове рішення та надано відповіді на поставлені у зверненні питання, тому вимоги позивача у цій частині безпідставні.
Крім того, суд зауважує, що бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.
У даному випадку суд не вбачає допущення з боку відповідача протиправної бездіяльності щодо розгляду звернення позивача, оскільки таке розглянуто у місячний строк, як це передбачає Закон України "Про звернення громадян" та за результатами такого розгляду надано повну відповідь, в межах компетенції.
Зазначене вказує на те, що порядок розгляду звернення позивача відповідачем не порушено, тобто, триваюча пасивна поведінка відсутня, а отже і протиправна бездіяльність, що свідчить про необгрунтованість позову у цій частиі.
Слід звернути увагу, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.
Відсутність в оскаржуваній відмові роз`яснення порядку її оскарження не є такою, що позбавила позивача права на судовий захист та не свідчить про її протиправність.
Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
В той же час, зі змісту позову слідує, що позивач вказує фактично на погоджується з виконанням відповідачем постанови Житомирського апеляційного адмінстративного суду від 06.11.2016.
В свою чергу, положеннями частини першої статті 383 КАС передбачено, що особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.
Цією ж статтею передбачений порядок вирішення такої заяви.
За відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу (частина шоста статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України).
З огляду на зазначене, процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов`язати відповідача належним чином виконати рішення суду.
Суд звертає увагу на те, що якщо позивач вважає, що діями Коростишівської міської ради на виконання постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 06.11.2016 порушуються його права, свободи чи інтереси, позивач може вирішити вказану спірну ситуацію шляхом звернення до суду в порядку ст. 383 КАС України, яка регламентує підстави та порядок визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду, а не в порядку звернення до суду з новим позовом, що призведе до нашарування судових рішень та зобов`язання відповідача вчинити дії щодо виконання судового рішення, на що чинним законодавством передбачений зовсім інший порядок.
Враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не відповідає критерію захисту порушеного права в порядку позовного провадження, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У силу положень ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов необгрунтований , тому суд відмовляє у його задоволенні у повному обсязі.
Керуючись статтями 242-295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос