Справа № 560/3039/19
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 560/3039/19

15 жовтня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Полотнянка Ю.П.

суддів: Драчук Т. О. Ватаманюка Р.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІВ-ЕНЕРГО" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.01.2020 позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду І інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.01.2020 залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

05.08.2020 на виконання вимог ухвали до суду від відповідача надійшло платіжне доручення №2806 від 27.07.2020 про сплату судового збору.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду 06.08.2020 продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме запропоновано апелянту звернутися до суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

19.08.2020 до суду надійшла заява про поновлення пропущеного процесуального строку, у зв`язку з тим, що причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду слугувало те, що скаржник вже звертався 14.02.2020 з апеляційною скаргою до суду, проте ухвалою суду від 16.03.2020 подану апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області було повернуто у у зв`язку з несплатою судового збору.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2020 у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Хмельницькій області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року відмовлено. Визнано неповажними причини пропуску Головного управління ДПС у Хмельницькій області строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2020 апеляційну скаргу відповідача залишено без руху, запропоновано скаржнику протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

На адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідачем зазначено про те, що вперше апеляційна скарга на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.01.2020 в адміністративній справі №560/3039/19 подана в межах строку на апеляційне оскарження, однак остання була повернута з причин не сплати судового збору.

Мотивуючи заяву відповідач, також, зазначив про те, що процесуальний строк на подання апеляційної скарги пропущено з поважних причин. На час подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі, та на час, встановлений судом для усунення недоліків скарги, повернення апеляційної скарги та повторного направлення апеляційної скарги в ГУ ДПС у Хмельницькій області було відсутнє належне фінансування для сплати судового збору по справах, рішення по яких прийняті не на користь податкового органу.

Надаючи оцінку доводам апелянта, суд враховує, що для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

В розрізі розгляду питання про поновлення процесуальних строків, слід звернути увагу на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що наведені неї обставини дійсно перешкоджали їй вчасно скористатись наданим їй правом звернення до суду апеляційної інстанції.

Згідно матеріалів справи, рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.01.2020 складено в повному обсязі 22.01.2020. Із тексту апеляційної скарги слідує, що копію вказаного рішення відповідачу вручено 24.01.2020.

Однак, дану апеляційну скаргу відповідачем подано до суду через відділення поштового зв`язку 06.07.2020, тобто з пропуском строку визначеного Кодексом адміністративного судочинства України.

При цьому, причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є те, що вперше апеляційна скарга на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.01.2020 в адміністративній справі №560/3039/19 подана в межах строку на апеляційне оскарження, однак остання була повернута з причин не сплати судового збору. Процесуальний строк на подання апеляційної скарги пропущено з поважних причин. На час подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі, та на час, встановлений судом для усунення недоліків скарги, повернення апеляційної скарги та повторного направлення апеляційної скарги в ГУ ДПС у Хмельницькій області було відсутнє належне фінансування для сплати судового збору по справах, рішення по яких прийняті не на користь податкового органу.

Відповідачем до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження від 06.07.2020 було додано виписку з системи дистанційного обслуговування клієнтів Державної казначейської служби за 30.06.2020.

Такі аргументи відповідача не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення йому строку на апеляційне оскарження, з настпуних підстав.

Так, в статті 8 КАС України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відповідно до якого, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Стаття 44 КАС України передбачає обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії; при цьому, особливості організації роботи в установі, що таку апеляційну скаргу подала, жодним чином не впливає на неухильність виконання нею своїх процесуальних обов`язків з урахуванням часу, необхідного для вирішення внутрішніх організаційних питань, пов`язаних з процедурою узгодження і проведення платежів (здійсненням видатків бюджету).

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору, тому держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ, а особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Така правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постанові від 07.08.2020 у справі №120/2841/19-а.

Крім того, в ухвалі від 05.08.2020 у справі № №817/1895/17 Верховним Судом вказав, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

Слід зазначити, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Та обставина, що повернення апеляційної скарги не позбавляє повторного звернення до апеляційного суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у Суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду від 05.08.2020 у справі №160/5464/19 та ухвалі від 29.09.2020 у справі №826/12747/18.

Додана до заяви виписка з системи дистанційного обслуговування клієнтів Державної казначейської служби за 30.06.2020 також не може вважатися належним доказом неможливості сплати судового збору у визначеному законом порядку та розмірі, оскільки із даної виписки не вбачається, що кошти спеціального фонду за КЕКВ 2800 для сплати судового збору в період з дати винесення рішення (16.01.2020) по дату сплати судового збору (27.07.2020) були відсутні.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причини пропуску такого строку поважними.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

У рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки скаржник не навів поважних підстав,матеріали справи не містять доказів, які підтверджують, що причина пропуску процесуального строку має об`єктивний і незалежний від скаржника характер, скаржником додатково такі докази не подано, інші обставини, на які посилається скаржник у заяві щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, на переконання суду апеляційної інстанції, не є непереборними чи такими, що унеможливлювали реалізацію права на апеляційне оскарження.

Враховуючи наведене, заявлені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними та відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні заяви Головному управління ДПС у Хмельницькій області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року відмовити.

2. Визнати неповажними причини пропуску Головним управлінням ДПС у Хмельницькій областістроку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року.

3. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІВ-ЕНЕРГО" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

5. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Полотнянко Ю.П.

Судді Драчук Т. О. Ватаманюк Р.В.