Справа № 420/8244/20
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2020-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8244/20
У Х В А Л А

16 жовтня 2020 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) клопотання представника відповідача за вх. №42607/20 про розгляд справи в судовому засіданні,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради в якому позивач просить:

скасувати запис про право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 32765400 від 09.08.2019 року.

Ухвалою суду від 31.08.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 30.09.2020 року замінено первісного відповідача на Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради.

13.10.2020 року за вх. №42607/20 від Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи №420/8244/20 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 20 ч.1 ст.4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України , справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.ст. 5-6 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, справа №420/8244/20 є справою незначної складності, та не вимагає проведення судового засідання з повідомлення сторін для повного та всебічного встановлення обставин.

«Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду надає учасникам процесу у справі № 522/7636/14-ц належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на обставини справи, підстави для задоволення вказаного клопотання відсутні».

До такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.05.2019 року по справі №522/7636/14-ц.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» визначено:

« 2. Залежно від епідемічної ситуації в регіоні або районі чи місті обласного значення (далі - окремі адміністративно-територіальні одиниці регіону) встановлюється зелений, жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (далі - рівень епідемічної небезпеки).

3. Рівень епідемічної небезпеки встановлюється за результатом оцінки епідемічних показників та визначається рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яке розміщується на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua).

4. Жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки встановлюється на території регіону, в якому наявне значне поширення COVID-19.

Рівень епідемічної небезпеки може змінюватися для всієї території регіону або території окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону.

В регіоні, щодо якого відсутнє рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій про встановлення рівня епідемічної небезпеки, застосовуються протиепідемічні заходи, передбачені для зеленого рівня епідемічної небезпеки…

6. Державна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій раз на сім днів приймає рішення про встановлення на території регіону або окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону рівня епідемічної небезпеки жовтий, помаранчевий або червоний.

Рішення про послаблення червоного, помаранчевого та жовтого рівня епідемічної небезпеки не може бути переглянуто раніше ніж через 14 днів з дня встановлення такого рівня епідемічної небезпеки».

Протоколом №35 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 9 жовтня 2020 року визначено:

« 2. Встановити з 00 годин 00 хвилин 12 жовтня 2020 р. «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 у, зокрема, Одеській області - у містах Одесі, Біляївці, Ізмаїлі, Чорноморську, Теплодарі та у Березівському, Овідіопольському, Подільскому, Татарбунарському районах».

Згідно п. 14.1 Постанови КМУ №641 від 22.07.2020 року, на території регіону (адміністративно-територіальної одиниці), на якій установлено помаранчевий рівень епідемічної небезпеки, додатково до протиепідемічних обмежень, передбачених для зеленого та жовтого рівня епідемічної небезпеки, забороняється, зокрема, проведення масових (спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів за участю більш як 220 осіб та більше однієї особи на 10 кв. метрів площі будівлі або території (якщо захід проводиться на відкритому повітрі), де проводиться захід.

У справі №420/8244/20, учасниками справи є позивач ( ОСОБА_1 ) та відповідач (Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради).

Тобто, при призначенні справи до розгляду у судовому засіданні, можуть з`явитись що найменше по одному представнику від кожної сторони (тобто 2 особи).

Окрім того, слід враховувати також склад суду: головуючого суддю у справі та секретаря судового засідання (2 особи).

З огляду на викладене, враховуючи, що площа залу судових засідань №25, який закріплено за суддею ОСОБА_2 становить 33,2 кв.м., а отже, дозволяє одночасне перебування в залі не більше 3-х осіб.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Реалізація права на життя не можлива без реалізації права на здоров`я. Адже нормальне біологічне та соціальне функціонування людини не можливе без здоров`я. Реалізація права на життя у повному об`ємі можливо лише при гарантуванні права на здоров`я.

Право на життя захищається у ст. 2 Конвенції. При цьому згідно зі сталою практикою ЄСПЛ це право вважається порушеним не тільки у разі позбавлення життя, але і при серйозних пошкодженнях організму людини, які не спричинили його смерть, але представляли серйозну загрозу його життю. Держава повинна не тільки утримуватися від умисного позбавлення людини життя, але і дотримуватися позитивного зобов`язання захищати життя людини від посягань третіх осіб або від ризику хвороби, яка може спричинити смерть.

Зважаючи на вищевикладене, а також той факт, що відмова або задоволення клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін є диспозитивним правом суду, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Керуючись статтями 2, 4, 5, ч.6 ст. 12, 248, 256, 260-262, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача за вх. №42607/20 про розгляд справи в судовому засіданні відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 256 КАС України.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.