Справа № 1307/1404/2012
Суддя: Равлінко Р. Г.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №1307/1404/2012
Провадження №2-ар/443/1/20
УХВАЛА

15 жовтня 2020 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення та виправлення описки,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до Новострілищанської селищної ради Жидачівського району Львівської області про визнання рішення №114 від 20 січня 2012 року ХI сесії VI скликання Новострілищанської селищної ради протиправним, яким внесені зміни до п.1 рішення тієї ж ради №33 від 18.04.2006 і викладено в такій редакції "забезпечити ширину дороги 3.0 м по всій її довжині відповідно до схематичного плану будівництва квартилу 13-14 в смт. Нові Стрілища за 1955 рік, мотивуючи свої вимоги тим, що в основу рішення покладена підстасовка яка, на перший погляд, ніби переконує, що забудову кварталу 13-14, де розташований будинок позивача, велась у відповідності із "картою-схемою", складеною в 1955 році і СниП, які на той час вже нібито діяли.

Постановою Жидачівського районного суду Львівської області від 24.12.2012 у задоволенні позову відмовлено.

11.02.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в якій просить роз`яснити вище вказану постанову суду, а саме роз`яснити чи є відсутність в постанові згадок про участь у справі третьої особи результатом невдалого спрощення тексту постанови при її складанні з урахуванням того, що лист вказаний в абзаці 18 постанови був не тільки зачитаний представником третьої особи, але і долучений ОСОБА_1 до матеріалів справи і зачитаний в засіданні, підтверджуючи дослівно і в тому ж об`ємі інтереси третьої особи, що і виступ представника третьої особи, чи це описка в виді пропущеної частини тексту на фоні присутньої в абзаці 18 тексту постанови назви третьої особи в листі третьої особи.

Вказану заяву мотивує тим, що при винесенні Жидачівським раойнним судом Львівської області постанови від 24.12.2012 в адміністративній справі №1307/1404/2012 в абзаці 18 мотивувальної частини відсутня частина тексту, обов`язковість якої є закріплена процесуальною ухвалою, зафіксованою в журналі судового засідання (а.с.142), якою суд задоволив клопотання ОСОБА_1 і залучив до справи, як представника третьої особи на стороні позивача Жидачівське управління ГУ Дертехногенбезпеки у Львівській області. В засіданні 21.12.2012р. інспектор Жидачівського РВ ГУ ДСНС України у Львівській області Антонишин В.М., як представник третьої особи, пояснив суду позицію третьої особи, зачитавши відповідь ГУ Держтехногенбезпеки у Львівській області від 16.01.2012 за вих. №16/Б-3/16, що зафіксовано звукозаписом і журналом судового засідання. Але в абзаці 18 мотивувальної частини постанови суд встановлює обставину і посилається, як на доказ, лише на цей лист ГУ Держтехногенбезпеки у Львівській області, але не вказує про участь представника третьої особи в засіданні 21.12.2012 і те що він пояснив позицію третьої особи зачитавши цей лист. На участь свого представника у справі вказує і посилається третя особа - ГУ ДСНС України у Львівській області у своєму листі від 22.08.2013 №58/Б-7.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 статті 254 КАС України встановлено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Ознайомившись із заявою позивача про роз`яснення постанови Жидачівського районного суду Львівської області від 24.12.2012 у справі №1307/1404/2012, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи із наступного.

Суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" №7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане Кодексом адміністративного судочинства України.

Водночас, в постанові Жидачівського районного суду Львівської області від 24.12.2012, чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, постанова викладена з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

Натомість, заявник просить суд роз`яснити не власне сам текст рішення, а просить змінити зміст самої постанови суду. Суд звертає вагу, що заявником не зазначено в чому полягає незрозумілість рішення, а зі змісту заяви вбачається, що позивач фактично просить доповнити рішення суду, що виходить за межі повноважень суду та є недопустимим з точки зору Кодексу адміністративного судочинства України,

Відповідно до частини першої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Отже, положення КАС України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Під опискою необхідно розуміти помилку, яка порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що має вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Оскільки зазначені позивачем доводи полягають лише у його незгоді з постановою Жидачівського районного суду Львівської області, та не свідчать про наявність у вказаному судовому рішенні описок, виправлення яких може бути здійснено в порядку, передбаченому статтею 253 КАС України, у суду відсутні підстави для внесення описок у постанову суду.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, виправлення описки в ньому відсутні.

Керуючись статтею 253-254, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, виправлення описки у постанові Жидачівського районного суду Львівської області у справі №1307/1404/2012 відмовити.

У відповідності до вимог ст.ст. 293 та 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, встановлених ст. 294 цього Кодексу. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.Г. Равлінко