Справа № 520/4457/2020
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2020-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 жовтня 2020 р. № 520/4457/2020
Харківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Севастьяненко К.О.
секретаря судового засідання - Жукової О.С.,
представників позивача - Хачатрян Н.А., Мельника Я.О.,
представників відповідача - Нечитайло В.І., Борисової І.М.,
розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Держпраці у Харківській області до Приватного акціонерне товариство "Харківський завод "Оргтехніка" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,-
- зупинити експлуатацію ТП «Заводская» інв. №7050,3573;
- зупинити експлуатацію ТП Оргтехніка інв. №1010,1011;
- зупинити експлуатацію ЗТП 80 інв. №892,893;
- заборонити суб`єкту господарювання робіт пов`язаних із управлінням наземними транспортними засобами із залученням працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 12.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження.
Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки обраний позивачем захід реагування, який має бути застосований судом до відповідача, не відповідає критеріям законності і пропорційності, у зв`язку із надлишковим характером способу захисту публічного інтересу, та з урахуванням вчинення відповідачем дій на усунення порушень вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки. Просив суд в задоволенні позову відмовити.
Ухвалою суду від 16.06.2020 вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Протокольною ухвалою суду від 08.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд задовольнити його з підстав викладених у ньому.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві та письмових поясненнях.
Вислухавши пояснення сторін, дослідивши та проаналізувавши докази у їх сукупності суд встановив наступне.
За результатами перевірки складено акт № 19-03.01-5123/0059 від 28.01.2020 року та приписи №19-03.01-5123/0059-0202/5115, №19-03.01-5123/0059-0203/5115, №19-03.01-5123/0059-0805/5117, №19-03.01-5123/0059-0806/5117, №19-03.01-5123/0059-0807/5117, №19-03.01-5123/0059-0297/5216, №19-03.01-5123/0059-0394/5116, №19-03.01-5123/0059-0298/5216 щодо усунення виявлених порушень.
Судом встановлено, що відповідачем проведено ряд заходів на усунення виявлених під час перевірки порушень вимог законодавства з питань охорони праці, промислової безпеки та гірничого нагляду, що зафіксовано в актах позапланових перевірок.
Виходячи із результатів позапланової перевірки, які зафіксовані в акті №19-03.01-5123/0495 від 07.08.2020 Управління Держпраці у Харківській області, судом встановлено, що відповідачем фактично усунуто більшість перелічених в акті № 19-03.01-5123/0059 від 28.01.2020 року порушень та вбачається, що на данний час існує 4 порушення нормативно-правових актів з охорони праці, зазначених в пунктах №16, 20, 27, 29 акту №19-03.01-5123/0495 від 07.08.2020 року, а саме:
- не проведено випробування та вимірювання параметрів масляних вимикачів ТП Заводская інв..№7050,3573;
- не проведено випробування та вимірювання параметрів трансформаторів напруги та трансформаторів струму ТП Оргтехніка інв.№1010,1011;
- відсутня (не надано) виконавча документація кабельних трас КЛ, приєднаних до підстанції з прив`язками до будівель і постійних споруд із зазначенням місць встановлення з`єднувальних муфт і перетинів з комунікаціями (виконавчі зйомки трас КЛ в М 1:500) згідно вимог п. 8.7.3 ПБЕЕС НПАОП 40.1-1.21-98, що становить загрозу наближення на небезпечну відстань співробітників організацій, які виконують земляні роботи, до струмових частин, що перебувають під напругою на зупинити експлуатацію ЗТП 80 інв.№892,893 ЗТП 80 інв.№892,893;
- не організовано належним чином проведення щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіям ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ).
Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.
Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Законом України Про охорону праці
Відповідно до статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина 1).
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (частина 4).
Частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статей 64, 66, 67 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно з п.1 Положення про Державну службу з питань праці України, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96, Державна служба з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики України.
Пунктом 3 Положення про Державну службу з питань праці України визначені основні завдання Держпраці, зокрема, реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами , здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до п.7 Положення про Державну службу з питань праці України, Держпраця здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Згідно ст.38 Закону України Про охорону праці державний нагляд за виконанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Відповідно до ч1статті 4 Закону України Про охорону праці, державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням.
Статтею 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю) ) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища .
Згідно положень ст.18 Закону України Про охорону праці працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою або там, де є потреба у професійному доборі, повинні щороку проходити за рахунок роботодавця спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці.
Згідно положень пункту 4 Положення про Управління Держпраці, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 №340, відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці з безпечного ведення робіт, гігієни праці,промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань:
- забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту;
- монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки;
- організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони, навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.
Здійснює державний нагляд (контроль) у сфері пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки та потенційно небезпечними об`єктами, з питань проведення ідентифікації та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки
Підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів встановлені статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до частини 1 якої, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (пункт 1); нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій (пункт 4); невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність (пункт 6); відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій (пункт 8); відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту (пункт 9); неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання (пункт 10); проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають (пункт 11).
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
Захід реагування у вигляді повного зупинення та заборони експлуатації будівель є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.
З огляду на це, оцінюванню підлягає питання, чи є захід реагування співмірним до мети його застосування і що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами. При цьому, метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров`ю людей, але їх настання є вірогідною подією.
Позивач вказує на неусунення відповідачем виявлених порушень законодавства, та що недодержання суб`єктом господарювання вимог законодавства про охорону праці та промислову безпеку створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Однак позивач, звернувшись із даним позовом з урахуванням принципу співмірності не обґрунтував чи можливе застосування інших заходів реагування, окрім зупинення трансформаторних підстанцій відповідача та заборони виконання робіт пов`язаних із управлінням наземними транспортними засобами із залученням працівників Маслова О.О. Акулова В.Ю
Суд звертає увагу, що на підтвердження усунення виявлених порушень, а саме:
- щодо порушення згідно якого не проведено випробування та вимірювання параметрів масляних вимикачів , що є порушенням п.1.3.1. ПБЕЕС НПАОП 40.1.-1.21-98 додаток 1, табл 10 ПТЕЕС, до матеріалів справи надано копії актів на капітальний ремонт масляних вимикачів та протоколи скороченого аналізу трансформаторної оливи №1409/1, № 1409/2 трансформаторів зав.№8146, №8240 ТП Заводская по пр. Гагаріна,20.;
- щодо порушення згідно якого не проведено випробування та вимірювання параметрів трансформаторів напруги та трансформаторів струму, що є порушенням пп.1.3.1. ПБЕЕС НПАОП 40.1.-1.21-98 додаток 1, табл 20 ПТЕЕС, до матеріалів справи надано копії протоколів скороченого аналізу трансформаторної оливи №1809/1, №1809/2, копії протоколів випробування трансформаторів напруги 6кВ №1809/3, №1809/4 №1809/5, копію протоколу перевірки трансформаторного струму №1809/6;
- щодо порушення згідно якого відсутня (не надано) виконавча документація кабельних трас КЛ, приєднаних до підстанції з прив`язками до будівель і постійних споруд із зазначенням місць встановлення з`єднувальних муфт і перетинів з комунікаціями (виконавчі зйомки трас в М 1:500), що є порушенням п.8.7.3 ПБЕЕС НПАОП 40.1.-1.21-98, до матерів справи надано копію виконавчої зйомки існуючого електрокабелю 6 кВ Основа від опори №140 до ЗТП 80 за адресою м. Харків, вул Молокіна,1;
- щодо порушення згідно якого не організовано належним чином проведення щозмінного передрейсового та післярейсового оглядів водіям ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ), до матеріалів справи надано копію договору від 21.10.2019 №21/10-19 на надання послуг з медичного огляду водіїв перед виїздом у рейс і після повернення з рейсу, здійснення технічного огляду автотранспорту, ремонту та технічного обслуговування автомобілів та копію Журналу щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв.
У зв`язку з цим, суд вважає обраний позивачем захід реагування таким, що не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності, так як зрозумілого обґрунтування застосуванню повного зупинення та заборони експлуатації трансформаторних підстанцій ТП Заводская інв. №7050, №357, ТП Оргтехніка інв. №1010, №1011, ЗТП 80 інв.№892, №893 та заборони виконання робіт пов`язаних із управлінням наземними транспортними засобами із залученням працівників Маслова О.О. Акулова В.Ю Приватного акціонерного товариства Харківський завод Оргтехніка, з врахуванням характеру порушень, які зафіксовані актом останньої перевірки акті №19-03.01-5123/0495 від 07.08.2020 , позивачем не наведено і належними доказами не доведено.
Суд не приймає до уваги показання свідка ОСОБА_3 , допитаного в судовому засіданні, щодо непроведення випробування та вимірювання ТП «Заводская» інв.№7050,3573, ТП Оргтехніка інв. №1010,1011 та відсутності виконавчої зйомки трас КЛ ЗТП 80 інв. №892,893, оскільки вони спростовуються наданими до матеріалів справи доказами.
Системно аналізуючи положення частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров`ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення аварії техногенного характеру, пожежі як неконтрольованих процесів руйнування будівель, споруд, обладнання знешкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (пункти 4, 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
Суд не знаходить підстав для висновку, що визначені у акті та вказані вище заходи щодо порушень, які необхідно на думку інспектора вчинити відповідачу, самостійно (без вирішального впливу іншого заздалегідь непередбачуваного, невідворотнього, та нездоланного фактору) здатні спричинити виникнення ризику життю та здоров`ю людей.
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження здатності цих обставин спричинити негативні наслідки для життя і здоров`я людини по кожному окремому порушенню.
З огляду на на відсутність підтвердженої матеріалами справи реальної загрози життю і здоров`ю людей від умов діяльності відповідача, суд не знаходить підстав для застосування у спірних правовідносинах заходів державного реагування.
Підсумовуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги Головного управління Держпраці у Харківській області до Приватного акціонерного товариства Харківський завод Оргтехніка про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду є необґрунтованими і не підлягають задоволенню, оскільки обраний позивачем захід реагування, який має бути застосований судом до відповідача, не відповідає критеріям законності і пропорційності у зв`язку із надлишковим характером способу захисту публічного інтересу та обмеженням конституційного права громадян, передбаченого статтею 53 Конституції України.
Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд
У задоволенні адміністративного позову Головного управління Держпраці у Харківській області до Приватного акціонерне товариство "Харківський завод "Оргтехніка" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду - відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 16.10.2020.

Суддя Севастьяненко К.О.