Справа № 540/393/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/393/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, за участю третьої особи - комунального підприємства "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" про визнання протиправним та нечинним пункту 1 рішення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області (далі - відповідач), за участю третьої особи - комунального підприємства "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління", в якому просить визнати протиправним та нечинним пункт 1 рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області від 10.03.2011 № 102 в частині визначення КП "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" виконавцем послуг в комунальному житловому фонді з утримання будинку і споруд та прибудинкової території.

Ухвалою від 18.02.2020 позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення її недоліків.

Ухвалою від 03.03.2020 у справі відкрите загальне позовне провадження, учасникам наданий строк для подання заяв по суті справи, підготовче засідання призначене на 31.03.2020 об 11:00 год, витребувані додаткові докази від всіх учасників справи.

Ухвалою від 31.03.2020 підготовче засідання в адміністративній справі відкладене на 21.04.2020 об 11:00 год, витребувані додаткові докази у справі.

Ухвалою від 07.04.2020 зупинене провадження у адміністративній справі до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою від 07.10.2020 провадження в адміністративній справі поновлене.

В ухвалі від 18.02.2020 про залишення позовної заяви без руху суд зазначив, що позивач пропустила строк звернення до суду, а тому суд зобов`язав позивача надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку, які можуть бути визнані судом поважними.

На виконання вимог ухвали від 18.02.2020 позивач 24.02.2020 надіслала заяву, в якій, зокрема, зазначила: "... У позовній заяві мною вказувалося на те, що прописана я і проживаю у Новій Каховці набагато пізніше ніж було прийнято спірне рішення відповідачем, тому висновки суду першої інстанції про те, що позивач звернулася через дев`ять років після прийняття оспорюваного рішення органом місцевого самоврядування є помилковими та такими, що не ґрунтуються на фактичних обставинах справи. Я наголошую, що перебіг шестимісячного строку на звернення до суду слід відраховувати від дати отримання листа відповідача, оскільки про спірне рішення відповідача я довідалася 04.02.2020, тобто позов подано в межах шестимісячного строку на звернення до адміністративного суду. Крім того, чинним законодавством не передбачено обов`язок громадян України ознайомлюватися з рішеннями органу місцевого самоврядування через друковані засоби масової інформації... Таким чином, при зверненні позивача до суду першої інстанції з адміністративним позовом не порушенні вимоги ч. 2 ст. 122 КАС України ...".

Розглянувши дану заяву, суд зазначає наступне.

Так, 15.09.2020 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог та надав суду витребувану копію друкованого видання "Нова Каховка. Тижневик" від 16.03.2011 № 12 (1024), зокрема, копію статті "Сміття - окремо, ДЕЗ - окремо", в якій зазначено про набрання 11.03.2011 чинності рішенням виконкому № 102 від 10.03.2011, яким визначені виконавці житлово-комунальних послуг у житловому фонді.

Згідно із ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС).

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3 ст. 123 КАС).

В ухвалі від 03.03.2020 про відкриття загального позовного провадження суд зазначив, що із наданих позивачем пояснень та доказів неможливо об`єктивно встановити обставини, які б підтверджували поважність причини пропуску строку звернення до суду, відтак, оцінка судом поважності причин пропуску такого строку буде надана після відкриття провадження у справі та витребування у сторін додаткових доказів. Водночас, суд витребував від всіх учасників справи додаткові докази по справі.

Надаючи оцінку дотримання позивачем строку звернення до суду, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

У позовній заяві позивач оскаржує п. 1 рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області № 102 від 10.03.2011, яким вирішено: "1. Визначити виконавцями послуг в комунальному житловому фонді: з централізованого водопостачання та водовідведення - КП "Міський водоканал" та КП "Основа"; з утримання будинку і споруд та прибудинкової території - КП "Новокаховська ДЄЗ" (до 11 квітня 2011 року), КП "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" та КП "Основа"; з вивезення побутових відходів - КП "Екосервіс" ".

З метою з`ясування дотримання позивачем строку звернення до суду, суд зобов`язав виконавчий комітет Новокаховської міської ради Херсонської області разом із відзивом на позовну заяву надати докази опублікування в засобах масової інформації оскаржуваного позивачем рішення від 10.03.2011 № 102.

Відповідач надіслав належним чином завірену копію стр. 3 газети "Нова Каховка. Тижневик" від 16.03.2011 № 12 (1024) у якій опублікована інформація "… з 11 березня набуло чинності рішення виконкому № 102 від 10.03.2011 р., яким визначені виконавці житлово-комунальних послуг у житловому фонді…".

У заяві від 24.02.2020 ОСОБА_1 також стверджує, що про спірне рішення дізналася з листа відповідача від 04.02.2020, відтак строк звернення до суду не пропустила.

Третя особа - КП "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" надіслала суду копію договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 24.07.2017, укладеного з ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , а також звіт про розмір тарифу, нарахування та оплату спожитих за договором послуг за період з квітня 2011 року до березня 2020 року.

Таким чином, суд встановив, що позивач 24.07.2017 уклала з КП "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та сплачувала за надані їй послуги у період з липня 2017 року до травня 2019 року.

Отже, починаючи з липня 2017 року позивач знала, що виконавцем послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкової території є КП "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління", сплачуючи вартість наданих послуг.

Із вимогою про оскарження рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області № 102 від 10.03.2011 позивач звернулася до суду у лютому 2020 року.

При цьому, рішення від 10.03.2011 № 102 було оприлюднене у газеті "Нова Каховка" 16.03.2011.

Беручи до уваги викладене вище, суд вважає безпідставними твердження позивача про подання нею позову про оскарження рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області від 10.03.2011 № 102 у межах строку звернення до суду, оскільки із часу оприлюднення такого рішення у газеті "Нова Каховка" - 16.03.2011 та з часу укладання договору від 24.07.2017 і сплати вартості послуг за утримання прибудинкової території - липень 2017 року, позивач повиннна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 122 КАС України.

Неподання позивачем заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин пропуску такого строку позбавляє суд можливості оцінити поважність цих причин та вирішити питання про його поновлення.

Також позивач наполягає на тому, що рішення від 10.03.2011 № 102 є нормативно-правовим актом, а тому строк звернення до суду слід розраховувати протягом усього часу чинності даного рішення.

Суд не погоджується із даною позицією позивача, зважаючи на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 264 КАС України нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

За змістом п. 18 ч. 1 ст. 4 КАС України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС).

Рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області від 10.03.2011 № 102 стосується визначеного кола осіб, є актом реалізації норм права, видавався для розв`язання певної ситуації, а саме на виконання ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" - визначення виконавця робіт, що свідчить про його індивідуальний, а не нормативний характер.

Таким чином, суд дійшов висновку, що на оскаржуване рішення виконавчого комітету Новокаховської міської ради від 10.03.2011 № 102 не розповсюджуються норми ч. 3 ст. 264 КАС України, оскільки дане рішення не є нормативно-правовим актом.

Щодо твердження позивача про обмеження її конституційного права на доступ до правосуддя, суд зазначає таке.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку, який в адміністративному судочинстві визначений як строк звернення до суду.

Правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Зміст принципу правової визначеності розкрито у ряді рішень Конституційного Суду України. Наприклад, у Рішенні від 29.06.2010 №17-рп/2010 Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елемент верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

При цьому ЄСПЛ у справах "Салов проти України", п. 93, "Сутяжник" проти Росії", п. 38) підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Отже, встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Водночас, навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Зокрема, в рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "… Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені вимог при зверненні до суду з позовною заявою, зокрема щодо строків звернення до суду.

За таких обставин суд дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду. При цьому, позивач не надала заяву про його поновлення із зазначенням причин такого пропуску.

Варто відмітити, що ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі № 540/1618/19 суд залишив без розгляду з підстав пропуску позивачем строку зверненя до суду позовну заяву ОСОБА_3 до виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, за участю третьої особи - КП"Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" про визнання протиправним та нечинним пункт 1 рішення від 10.03.2011 № 102. Дана ухвала залишена без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019 та постановою Верховного Суду від 20.02.2020.

Згідно із п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених ч.ч. 3, 4 ст. 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 ЗУ "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись ст. 123, ч. 1 ст. 240, 243, 248 КАС України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, за участю третьої особи - комунального підприємства "Новокаховське житлово-експлуатаційне управління" про визнання протиправним та нечинним пункту 1 рішення залишити без розгляду.

Повернути ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) сплачений відповідно до квитанції №ПН2034007 від 13.02.2020 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп.

Ухвалу надіслати особам, які беруть участь у справі.

Роз`яснити позивачу, що постановлення ухвали про залишення без розгляду не позбавляє її права звернутись до суду повторно в загальному порядку, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

У разі постановлення ухвали в порядку письмового провадження ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 108060200