Справа № 620/2481/20
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2020 року Чернігів Справа № 620/2481/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скалозуба Ю. О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області (далі по тексту - відповідач, ГУ ДПС у Чернігівській області, контролюючий орган), в якому просить визнати протиправними та скасувати Податкові повідомлення-рішення від 24.03.2020 № 5, № 5, № 5.

В обґрунтування своїх вимог позивачем зазначено, що документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Умови, визначені в статті 79 ПК України при проведенні перевірки дотримані не були. Незважаючи на те, що відповідач володів відомостями для визначення податкової адреси позивача, він повідомлення про перевірку відправив на завідомо невірну адресу, акт позивачу не направляв, хоча оскаржувані Податкові повідомлення-рішення відправив на вірну адресу позивача. Вважає, що вказані дії відповідача порушили його права та законні інтереси, зокрема, позбавили права надати заперечення та оскаржити акт перевірки, права подати письмове звернення щодо документальної виїзної перевірки. Також зазначив, що під час дії карантину перевірки не проводяться.

У відзиві відповідач зазначив, що не погоджується з позовними вимогами та просить у їх задоволенні відмовити повністю, оскільки документальна позапланова невиїзна перевірка ОСОБА_1 була проведена на підставі норм Податкового кодексу України та наказу ГУ ДПС у Чернігівській області від 21.12.2019 № 926. Копію наказу про проведення документальної невиїзної перевірки, письмове повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки, а також акт перевірки направлено позивачу поштовим зв`язком з рекомендованим повідомленням про вручення за адресою, згідно інформації УДМС України в Чернігівській області: АДРЕСА_1 . Зазначає, що боржник, який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) основної суми боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку. Згідно положень ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Неподання або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання. Позивачем не задекларовано дохід за 2017 у вигляді додаткового блага - основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого), кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Також ОСОБА_1 станом на дату складання акту податкове зобов`язання з військового збору у сумі 15188,91 грн до бюджету не сплатив. Щодо твердження позивача про заборону проведення перевірок під час карантину зазначає, що перевірка проведена в січні 2020 року, а карантин введено в дію в березні 2020 року. Також, зазначає, що при формуванні оскаржуваних Податкових повідомлень-рішень було встановлено іншу податкову адресу позивача.

У відповіді на відзив позивач вказав, що про незгоду з податками у позові він не зазначав, він їх сплачує в повному обсязі відповідно до закону. Наголошує на тому, що його дійсна адреса відповідачу була відома і потреби у зверненні до УДМС України в Чернігівській області не було.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 09.07.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Із копії Повідомлення про анулювання боргу АТ «УкрСиббанк» від 28.07.2017 № 85-3/265 вбачається, що АТ «УкрСиббанк», як кредитором, прийнято рішення про анулювання заборгованості позивача за Кредитним договором від 07.04.2009 № 0, а саме: суми основного боргу (кредиту) 39095,63 доларів США, що складає 1012593,82 грн по курсу НБУ станом на 28.07.2017, суми процентів 6 295,61 доларів США, що складає 163 059,04 грн по курсу НБУ станом 28.07.2017; суми штрафних санкцій (пені), які підлягають стягненню на підставі судового рішення 38237,75 гривень. Зазначено, що відповідно до п.п. «д» 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України анульована сума заборгованості за основним боргом (кредитом) є доходом позивача, отриманим як додаткове благо, і йому необхідно самостійно сплатити податок на доходи фізичних осіб з такого доходу та відобразити його у річній податковій декларації з податку на доходи фізичних осіб, а також сплатити військовий збір відповідно до п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України. На вказаному Повідомлені наявна відмітка (дата, підпис та ініціали) про його отримання позивачем 28.07.2017 (а.с. 76).

Листом АТ «УкрСиббанк» від 20.11.2018 № 14-2-02/65555 підтвердило відповідачу інформацію про те, що в 2017 р. у повному обсязі відображено у Податкових розрахунках сум доходу, нарахованого (сплаченого) фізичним особам і сум утриманого податку (форма № 1ДФ) за ознакою доходу «126». Доходи нараховані у вигляді суми боргу, анульованого кредитором за його самостійним рішенням з врученням боржнику під підпис особисто відповідного повідомлення про анулювання (прощення) основного боргу за кредитом згідно вимог підпункту 164.2.17 «д» пункту 164.2 статті 164 ПКУ та включенням суми анульованого боргу до податкового розрахунку за формою 1ДФ (а.с. 75).

Згідно копії Довідки про реєстрацію місця проживання особи від 31.10.2018 № 696, виданої Вознесенькою сільською радою, місце проживання ОСОБА_1 з 31.10.2018 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 10).

Вказане також підтверджується копією Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 17.06.2020 № - запис від 19.11.2018 (а.с. 11-14).

Згідно копії Витягу з Реєстру платників єдиного податку від 22.11.2018 податковою адресою позивача є: АДРЕСА_2 (а.с. 16).

Із Запитом від 17.10.2018 № 4802/403/10/25-01-53-06-09 відповідач звернувся до УДМС України в Чернігівській області, в якому просив надати відомості про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 68).

У відповідь УДМС України в Чернігівській області повідомило відповідача про те, що ОСОБА_1 з 14.08.2018 проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Відомості надано 31.10.2018 (а.с. 69).

13.12.2018 позивачу відповідачем було направлено лист від 03.12.2018 № 2497/5/25-01-53-06-35, в якому останній повідомляв ОСОБА_1 про необхідність подання ним декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік та документів, що підтверджують отримання ним доходу у вигляді додаткового блага у 2017 році (а.с. 73), за адресою: АДРЕСА_3 , та вручено 20.12.2017 позивачу особисто, що підтверджується копією Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 74).

Згідно копії наказу ГУ ДПС у Чернігівській області «Про проведення документальної планової невиїзної перевірки» від 21.12.2019 № 926 наказано провести документальну позапланову невиїзну перевірку, громадянина ОСОБА_1 з 21.01.2020 тривалістю 5 робочих днів за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходу (а.с. 71).

Повідомлення від 21.12.2019 № 185/25-01-33-04-08 (а.с. 70) та вказаний вище наказ 21.12.2019 відповідачем були направлені позивачу за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується копією Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, однак були повернуті відправнику за закінченням встановленого строку зберігання (а.с. 72).

03.02.2020 ГУ ДПС у Чернігівській області складено Акт № 138/33/30/87928511 про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 по 31.12.2017, згідно якого встановлено порушення фізичною особою - платником податку ОСОБА_1 : п.п.49.18.4 п. 49.18 ст.49, п. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України, а саме, неподання до Чернігівської ДПІ управління ДПС у Чернігівській області податкової декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік; абзацу «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 та п.п. 168.2.1 п. 168.2 ст. 168 Податкового кодексу України, а саме: ОСОБА_1 не включив суму доходу, отриманого від АТ «УкрСиббанк» за ознакою доходу «126» в сумі 1012593,82 грн (заборгованість за основним боргом) до загального річного оподатковуваного доходу, не подав податкову декларацію за наслідками звітного податкового року, а також не сплатив податок на доходи фізичних осіб; п.п. 1.1 п. 161 підрозділу 10 розділу 20 Податкового кодексу України, а саме занижено суму військового збору, що підлягає сплаті до бюджету за результатами 2017 року на 15188,91 грн.

Всього за актом перевірки донараховано податку на доходи фізичних осіб в результаті отримання додаткового блага (озн.126) -182266,89 грн, військового збору з доходу нарахованого в результаті отримання додаткового блага (озн.126) - 15188,91 грн (а.с. 27-40).

Направлення вказаного Акту відповідачем позивачу на адресу: АДРЕСА_3 , підтверджується копією Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, однак він був повернутий відправнику 06.03.2020 у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання.

Відповідно до копії Податкового повідомлення-рішення (далі по тексту - ППР) від 24.03.2020 № 5 позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, за податковим зобов`язанням у розмірі 182266,89 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 45566,72 грн (а.с. 41).

Відповідно до копії ППР від 24.03.2020 № 5 позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: Військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, за податковим зобов`язанням у розмірі 15188,91 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 3797,23 грн (а.с. 42).

Відповідно до копії ППР від 24.03.2020 № 5 до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 170,00 грн за платежем: Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування (а.с. 43).

Копіями Рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення підтверджується, що 25.03.2020 відповідачем позивачу на адресу: АДРЕСА_3 були направлені зазначені вище ППР, однак вони були повернуті відправнику за закінченням встановленого строку зберігання (а.с. 83, 84).

Позивачем до Державної податкової служби України була подана Скарга від 09.04.2020, в якій він просив: скасувати Податкові повідомлення-рішення від 24.03.2020 за номерами 5, 5, 5; скасувати акт від 03.02.2020 про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки; скасувати наказ від 21.12.2019 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки; скасувати нараховані незаконно штрафні санкції, а саме 45566,72 грн по податку на доходи фізичних осіб, 3797,23 грн по військовому збору, 170 грн за несвоєчасну подачу податкової декларації; після закінчення карантину провести законну позапланову перевірку (а.с. 18-22).

Відповідно до копії Рішення про результати розгляду скарги Державної податкової служби України від 05.06.2020 № 18467/6199-00-08-05-04-06 оскаржувані Податкові повідомлення рішення - залишено без змін, а скарга - без задоволення (а.с. 23-26).

Надаючи нормативно-правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Податковий кодекс України (надалі - ПК України, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Підпунктом 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що додатковим благом є кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку, (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до підпункту 162.1.3 пункту 162.1 статті 162 ПК України платником податку є, зокрема, податковий агент.

Згідно пункту 164.1 статті 164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Відповідно до підпункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Згідно статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 3200 гривень.

Отже, 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року становить 19200,00 грн (3200,00 грн*12 міс./2).

За змістом пункту 176.2 статті 176 ПК України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані: а) своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок; б) подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування.

Судом встановлено, що АТ «УкрСиббанк», як кредитором, прийнято рішення про анулювання заборгованості позивача за Кредитним договором від 07.04.2009 № 0, зокрема, суми основного боргу (кредиту) 39095,63 доларів США, що складає 1012593,82 грн по курсу НБУ станом на 28.07.2017.

Також у Повідомленні про анулювання боргу АТ «УкрСиббанк» від 28.07.2017 № 85-3/265 ОСОБА_1 повідомлено про те, що відповідно до п.п. «д» 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України анульована сума заборгованості за основним боргом (кредитом) є доходом позивача, отриманим як додаткове благо, і йому необхідно самостійно сплатити податок на доходи фізичних осіб з такого доходу та відобразити його у річній податковій декларації з податку на доходи фізичних осіб, а також сплатити військовий збір відповідно до п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

Зазначене Повідомлення було отримано позивачем 28.07.2017 особисто, що підтверджується відміткою (датою, підписом та ініціалами) на ньому (а.с. 76).

Листом від 20.11.2018 № 14-2-02/65555 АТ «УкрСиббанк» підтвердило відповідачу інформацію про те, що в 2017 році у повному обсязі відображено у Податкових розрахунках сум доходу, нарахованого (сплаченого) фізичним особам і сум утриманого податку (форма № 1ДФ) за ознакою доходу «126». Доходи нараховані у вигляді суми боргу, анульованого кредитором за його самостійним рішенням з врученням боржнику під підпис особисто відповідного повідомлення про анулювання (прощення) основного боргу за кредитом згідно вимог підпункту 164.2.17 «д» пункту 164.2 статті 164 ПКУ та включенням суми анульованого боргу до податкового розрахунку за формою 1ДФ (а.с. 75).

Перелік додаткових благ, які включаються до оподатковуваного доходу, встановлений підпунктом 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України, є вичерпним, до якого згідно з підпунктом «д» включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Аналіз наведених норм законів дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, у разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 05.11.2019 у справі № 821/465/17.

Відповідно до пункту 16-1 підрозділу 10 Розділу XX Перехідних положень ПК України встановлено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту. Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

Згідно пункту 179.1 статті 179 ПК України встановлено, що платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 120.1 статті 120 ПК України неподання або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати та сплачувати податки, збори податкових декларацій (розрахунків), тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту; платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звітність для податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, якщо їх подання передбачено законом (підпункти 78.1.1, 78.1.2 пункту 78.1 статті 78 ПК України).

Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.21 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки (пункт 78.4 статті 78 ПК України).

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Судом встановлено, що Повідомлення від 21.12.2019 № 185/25-01-33-04-08 та наказ ГУ ДПС у Чернігівській області «Про проведення документальної планової невиїзної перевірки» від 21.12.2019 № 926 відповідачем були направлені позивачу за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується копією Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, однак були повернуті відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

Акт № 138/33/30/87928511 від 03.02.2020 про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 ГУ ДПС у Чернігівській області позивачу також було направлено за зазначену вище адресу, проте він був повернутий відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

Суд погоджується з аргументами позивача про те, що відповідачу була відома його адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , що підтверджується, зокрема, копіями: Витягу з Реєстру платників єдиного податку від 22.11.2018 (а.с. 16), заяви позивача ГУ ДФС у Чернігівській області за вх. датою 25.01.2019 (а.с. 44), листа ГУ ДФС у Чернігівській області від 21.03.2019 № 479/Г/25-01-53-06-35 (а.с. 45).

При цьому, суд зазначає, що Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач знав про те, що анульована сума заборгованості за основним боргом (кредитом) є його доходом, отриманим як додаткове благо, і йому необхідно самостійно сплатити податок на доходи фізичних осіб з такого доходу та відобразити його у річній податковій декларації з податку на доходи фізичних осіб, а також сплатити військовий збір відповідно до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

Всупереч цьому позивачем станом на момент проведення перевірки не було: подано до податкового органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік; включено суму доходу, отриманого від АТ «УкрСиббанк» за ознакою доходу «126» до загального річного оподатковуваного доходу; не сплачено податок на доходи фізичних осіб в повному обсязі; а також занижено суму військового збору, що підлягає сплаті до бюджету за результатами 2017 року. При чому, ним у позові вказане не оспорюється.

Враховуючи зазначене вище, суд дійшов висновку, що направлення контролюючим органом Повідомлення від 21.12.2019 № 185/25-01-33-04-08 та наказ ГУ ДПС у Чернігівській області «Про проведення документальної планової невиїзної перевірки» від 21.12.2019 № 926 на колишню адресу позивача: АДРЕСА_3 , а не на адресу його реєстрації з 31.10.2018: АДРЕСА_2 , є формальним порушенням з його боку порядку проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, і не впливає на обов`язок позивача своєчасно подати до податкового органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік, включити суму доходу, отриманого від АТ «УкрСиббанк» за ознакою доходу «126» до загального річного оподатковуваного доходу, а також в повному обсязі сплатити податок на доходи фізичних осіб і військовий збір.

До аргументів позивача про те, що під час дії карантину перевірки контролюючим органом не проводяться, суд ставиться критично, оскільки відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 № 211 карантин на усій території України було установлено з 12.03.2020, а документальна позапланова невиїзна перевірка ОСОБА_1 проводилася з 21.01.2020 тривалістю 5 робочих днів, тобто до початку дії карантину.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що ОСОБА_1 не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного рішення, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про формування оскаржуваних ППР та застосування штрафних санкцій.

Відповідно до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За таких обставин, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Чернігівській області необхідно відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 139, 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області про визнання протиправними та скасувати податкових повідомленнь-рішеннь - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області, вул. Реміснича, буд. 11, м. Чернігів, 14000, .

Дата складення повного рішення суду - 15.10.2020.

Суддя Ю. О. Скалозуб