Справа № 320/2791/19
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2020 року № 320/2791/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леонтовича А.М., за участю секретаря судового засідання Савенкова Є.О.,

представника позивача не з`явився

представника відповідача, третьої особи Морозенко С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича

третя особа Київська обласна державна адміністрація

про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування розпорядження,

в с т а н о в и в:

I. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 звернулася з позовом до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень - Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича щодо не затвердження нового складу громадської ради при Київській обласній державній адміністрації;

- зобов`язати Голову Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича затвердити новий склад громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11 травня 2019 року №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації".

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги мотивовані протиправною бездіяльністю голови Київської обласної державної адміністрації, яка виразилась у незатверджені нового складу Громадської ради при державній адміністрації (далі також - ГР) відповідно до вимог чинного законодавства. Пояснено, що у лютому 2019 року закінчувались повноваження діючої ГР при КОДА, скликаної та затвердженої у лютому 2017 року, у зв`язку із чим, керуючись Положенням про Громадську раду при КОДА, затвердженим Розпорядженням Голови КОДА від 30.03.2011 №299, 14.11.2018 на засіданні цієї ради було утворено ініціативну робочу групу з підготовки Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради. Позивачем зазначено, що 29 січня та 18 лютого за участі посадових осіб КОДА відбулись Установчі збори, на яких було визначено чисельний та особовий склад нової ГР, що оформлено відповідним протоколом, направленим голові КОДА для затвердження, проте останній безпідставно та не обґрунтовано не вчинив дій щодо затвердження нового складу ГР при КОДА, посилаючись на те, що ініціативна група з формування ГР не затверджувалась Головою КОДА, персональний склад ініціативної групи не затверджувався, а установчі збори КОДА не проводилися. Позивач зазначає, що діяльність ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування нового складу ГР при КОДА була загальновідома, інформація про проведення зборів та засідань оприлюднена на офіційному веб-сайті, а тому підстав для погодження та затвердження ініціативної групи та персонального складу групи КОДА не було. Крім того, таке погодження не передбачено Положенням про Громадську раду при КОДА, затвердженим Розпорядженням Голови КОДА від 30.03.2011 №299.

Відповідач своїм правом надати відзив на позовну заяву, не скористався.

Представником третьої особи подано пояснення по справі, у яких вказано про відсутність необґрунтованість позивачем існування реального негативного впливу на її права, свободи чи інтереси, у зв`язку із прийняттям розпорядження головою Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11 травня 2019 року №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації". Також, зазначено, що відповідач не мав обов`язку щодо затвердження нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу Установчих зборів №1 від 29 січня та від 18 лютого 2019 року, адже позивачем не дотримано процедури формування складу громадської ради. Наголошено, що приписами Типового положення про громадську раду при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі державній адміністрації визначено, що утворення ініціативної групи належить до виключних повноважень органу, при якому утворюється ГР.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 07.06.2019 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто без розгляду.

Ухвалою суду від 11.06.2019 позовну заяву позовну ОСОБА_1 до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування розпорядження - повернуто позивачу.

Ухвалою суду від 12.06.2019 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалами суду від 11.06.2020 та 12.06.2020, ОСОБА_1 оскаржила їх до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2019 апеляційну скаргу на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 року про повернення позовної заяви - повернуто скаржнику.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2019 апеляційну скаргу на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12.06.2019 року про повернення без розгляду заяви про забезпечення позову - повернуто скаржнику.

Не погоджуючись з прийнятим рішеннями, позивач, подала касаційну скаргу.

Постановою Верховного Суду від 21.11.2019 ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2019 та ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2019 скасовано, а справу направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12.06.2019 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 року скасувати, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 10.01.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування розпорядження, - прийнято до провадження для продовження розгляду та залишено без руху.

Ухвалою суду від 12.02.2020 відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду на 09.03.2020.

Ухвалою суду від 19.02.2020 виправлено описку у судовому рішенні.

25.02.2020 до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі.

13.03.2020 у судове засідання прибули представник відповідача, представник третьої особи; позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи на 30.03.2020.

30.03.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін, на 28.04.2020.

03.04.2020 до суду від представника відповідача надійшла заява про залучення у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Київську обласну державну адміністрацію.

28.04.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі залучено у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Київську обласну державну адміністрацію та відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін на 25.05.2020.

25.05.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін, на 22.06.2020.

22.06.2020 до суду від представника третьої особи надійшло клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні.

22.06.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справи відкладено розгляд справи у зв`язку із клопотанням представника третьої особи, на 16.07.2020.

26.06.2020 до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі.

16.07.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справи відкладено розгляд справи у зв`язку із клопотанням позивача, на 30.07.2020.

30.07.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справи відкладено розгляд справи у зв`язку із повторною неявкою сторін, на 07.09.2020.

17.08.2020 до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі.

07.09.2020 до суду від позивача надійшла заява про закінчення підготовчого провадження та здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

07.09.2020 до суду від представника третьої особи надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження.

07.09.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справи закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 28.09.2020.

28.09.2020 у судове засідання прибув представник третьої особи; позивач та відповідача належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі оголошено перерву до 06.10.2020.

06.10.2020 в адміністративній справі оголошено вступну та резолютивну частисну рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як убачається з матеріалів справи, у зв`язку із закінченням повноважень Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації, 14.11.2018 на засіданні ГР було утворено ініціативну робочу групу з підготовки Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при КОДА, що оформлено протоколом.

Вказаний протокол листом від 15.11.2018 №40 був надісланий Головою Громадської ради відповідачу та у подальшому оприлюднений на офіційному сайті КОДА.

29.01.2019 після перерви 18.02.2019 відбулися установчі збори, на яких було затверджено чисельний та особовий склад громадської ради при КОДА, що підтверджується протоколом №1 від 29.01.2019 (т.1. а.с.176-178).

Як зазначено позивачем в позовній заяві, з метою затвердження нового складу ГР при КОДА, 20.02.2019 Голова ГР при КОДА, надіслав лист до відповідача з протоколом №1, в якому просив затвердити новий склад Громадської ради при КОДА.

У відповідь на вказаний лист, було отримано лист від 26.03.2019, в якому зазначається: "За результатами розгляду повідомляємо, що головою Київської обласної державної адміністрації ініціативна група з формування громадської ради не, затверджувалась. Установчі збори Київською обласною державною адміністрацією не проводились. Враховуючи, що утворення ініціативної групи колишньою громадською радою Київською обласною державною адміністрацією не погоджувалось, персональний склад ініціативної групи не затверджувався, були відсутні правові підстави щодо проведення обласною державною адміністрацією заходів щодо обрання нового складу громадської ради та проведення установчих зборів громадської ради".

Розпорядженням №262 від 11.05.2019 Київською обласною державною адміністрацією утворено ініціативну групу з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації (т.2 а.с.4).

Вважаючи, що факт не затвердження відповідачем нового складу громадської ради при КОДА є допущенням протиправної бездіяльності, яка порушує вимоги чинного законодавства та права і законні інтереси позивача та не погоджуючись із розпорядженням №262 від 11.05.2019, позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Типовим положенням про громадську раду при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі державній адміністрації», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2010 року № 996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики» (далі - Положення або Типове положення), та іншими нормативно-правовими актами.

У відповідності до приписів Типового положення у редакції від 29.05.2015, Громадська рада при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у мм. Києві та Севастополі держадміністрації є тимчасовим консультативно-дорадчим органом, утвореним для сприяння участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики.

У своїй діяльності громадська рада керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також Положенням про громадську раду, розробленим на основі цього Типового положення.

Основними завданнями громадської ради є: сприяння реалізації громадянами конституційного права на участь в управлінні державними справами; здійснення громадського контролю за діяльністю органу; сприяння врахуванню органом громадської думки під час формування та реалізації державної політики.

Громадська рада відповідно до покладених на неї завдань: 1) готує та подає органу пропозиції до орієнтовного плану проведення консультацій з громадськістю, а також щодо проведення консультацій, не передбачених таким планом; 2) готує та подає органу пропозиції щодо організації консультацій з громадськістю; 3) подає органу обов`язкові для розгляду пропозиції з питань, щодо яких орган проводить консультації з громадськістю, а також щодо підготовки проектів нормативно-правових актів з питань формування та реалізації державної політики у відповідній сфері, удосконалення роботи органу; 4) проводить відповідно до законодавства громадську експертизу діяльності органу та громадську антикорупційну експертизу нормативно-правових актів та проектів нормативно-правових актів, які розробляє орган; 5) здійснює громадський контроль за врахуванням органом пропозицій та зауважень громадськості, забезпечення ним прозорості та відкритості своєї діяльності, доступу до публічної інформації, яка знаходиться у його володінні, а також дотриманням ним нормативно-правових актів, спрямованих на запобігання та протидію корупції; 6) інформує в обов`язковому порядку громадськість про свою діяльність, прийняті рішення та їх виконання на офіційному веб-сайті органу та в інший прийнятний спосіб; 7) збирає, узагальнює та подає органу інформацію про пропозиції інститутів громадянського суспільства щодо вирішення питань, які мають важливе суспільне значення; 8) організовує публічні заходи для обговорення актуальних питань розвитку галузі чи адміністративно-територіальної одиниці; 9) готує та оприлюднює щорічний звіт про свою діяльність.

До складу громадської ради можуть бути обрані представники громадських об`єднань, релігійних, благодійних організацій, творчих спілок, професійних спілок та їх об`єднань, асоціацій, організацій роботодавців та їх об`єднань, недержавних засобів масової інформації (далі - інститути громадянського суспільства), які зареєстровані в установленому порядку і провадять діяльність на території України.

До складу громадської ради при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади можуть бути обрані представники інститутів громадянського суспільства, які провадять свою діяльність у сфері, що пов`язана з діяльністю відповідного органу, та в статуті (положенні) яких визначені відповідні цілі і завдання діяльності.

Інститут громадянського суспільства незалежно від своєї організаційної структури та наявності місцевих осередків (відокремлених підрозділів, філій, представництв, місцевих організацій тощо) для участі в установчих зборах делегує одного представника, який одночасно є кандидатом на обрання до складу громадської ради.

Склад громадської ради формується на установчих зборах шляхом рейтингового голосування за осіб, які особисто присутні на установчих зборах та кандидатури яких внесені інститутами громадянського суспільства.

Кількісний склад громадської ради визначається установчими зборами та не може становити більш як 35 осіб.

Строк повноважень складу громадської ради - два роки.

Типовим положенням унормовано, що для формування складу громадської ради орган не пізніше ніж за 60 календарних днів до визначеної дати проведення установчих зборів утворює ініціативну групу з їх підготовки за участю інститутів громадянського суспільства (далі - ініціативна група).

Якщо при органі вже утворена громадська рада і її повноваження не були припинені достроково, то ініціативна група утворюється органом не пізніше ніж за 60 календарних днів до закінчення її повноважень.

До складу ініціативної групи входять делеговані члени діючої громадської ради (якщо її повноваження не були припинені достроково), представники інститутів громадянського суспільства, які не представлені у складі громадської ради, представники органу, при якому утворюється громадська рада.

Персональний склад ініціативної групи орган оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її утворення.

Не пізніше ніж за 45 календарних днів до проведення установчих зборів орган в обов`язковому порядку оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб підготовлене ініціативною групою та погоджене з ним повідомлення про дату, час, місце, порядок проведення установчих зборів, порядок подання заяв для участі в установчих зборах, відомості про склад ініціативної групи та прізвище, ім`я, електронну адресу та номер телефону відповідальної особи.

Для участі в установчих зборах до ініціативної групи подається заява у довільній формі, підписана уповноваженою особою керівного органу інституту громадянського суспільства.

Приймання заяв для участі в установчих зборах припиняється за 30 календарних днів до їх проведення.

За результатами перевірки документів, поданих інститутами громадянського суспільства, на відповідність встановленим цим Типовим положенням вимогам ініціативна група складає за сім календарних днів до проведення установчих зборів список кандидатів до складу громадської ради, які братимуть участь в установчих зборах, та список представників інститутів громадянського суспільства, яким відмовлено в участі в установчих зборах, із зазначенням підстави для відмови.

Список кандидатів до складу громадської ради, які братимуть участь в установчих зборах, та список представників інститутів громадянського суспільства, яким відмовлено в участі в установчих зборах, із зазначенням підстави для відмови, інформація про результати діяльності інститутів громадянського суспільства за останній рік, біографічні довідки делегованих ними представників, а також уточнена інформація про дату, час та місце проведення установчих зборів, погоджена з органом, оприлюднюються не пізніше ніж за три робочих дні до проведення установчих зборів на офіційному веб-сайті органу та в інший прийнятний спосіб.

Під час проведення установчих зборів, які відкриває уповноважений представник ініціативної групи, з числа кандидатів до нового складу громадської ради обирається лічильна комісія, голова зборів, секретар, заслуховується інформація голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради про її діяльність, якщо така рада була утворена, а також обирається новий склад громадської ради.

Рішення установчих зборів оформляється протоколом, який складається протягом трьох робочих днів з моменту проведення установчих зборів, підписується головою та секретарем установчих зборів і подається органові.

Орган оприлюднює протокол установчих зборів на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб протягом трьох робочих днів з моменту його надходження.

Орган на підставі протоколу установчих зборів затверджує склад громадської ради і оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб протягом трьох робочих днів з моменту затвердження.

VI. Оцінка суду

Наведене правове регулювання дає підстави для висновку, що склад громадської ради формується на установчих зборах шляхом рейтингового голосування, рішення за результатами яких оформлюється протоколом, який затверджується і оприлюднюється на своєму офіційному веб-сайті та в інший прийнятний спосіб органом, при якому утворюється громадська рада у передбачені Типовим положенням строки.

При цьому, суд констатує, що вибори громадської ради при міністерстві юстиції, іншому центральному органі виконавчої влади повинні здійснюватися з урахуванням вимог Типового положення про громадську раду при міністерстві, іншому центральному органі виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній, Київській та Севастопольській міській, районній, районній у м. Києві та Севастополі державній адміністрації та повинні бути проведені з чітким дотриманням вимог вказаного положення.

Судом встановлено та не заперечується учасниками справи, що у лютому 2017 року при Київській обласній державній адміністрації було сформовано Громадську раду, головою якої був обраний ОСОБА_2 .

У відповідності до вимог законодавства, повноваження вказаної ГР при КОДА закінчувались у лютому 2019 року, у зв`язку із чим, виникла необхідність у формуванні нової Громадської ради.

В свою чергу, пунктом 8 Положення визначено, що для формування складу громадської ради орган виконавчої влади не пізніше ніж за 60 календарних днів до визначеної дати проведення установчих зборів або рейтингового електронного голосування утворює ініціативну групу.

Абзацами 2-4 пункту 8 Положення, передбачено, що якщо при органі виконавчої влади вже утворена громадська рада і її повноваження не були припинені достроково, ініціативна група утворюється органом виконавчої влади не пізніше ніж за 60 календарних днів до закінчення її повноважень. Для участі в установчих зборах до ініціативної групи подається заява у довільній формі, підписана уповноваженою особою керівного органу інституту громадянського суспільства. Список кандидатів до складу громадської ради, які братимуть участь в установчих зборах, та список представників інститутів громадянського суспільства, яким відмовлено в участі в установчих зборах, із зазначенням підстави для відмови, інформація про результати діяльності інститутів громадянського суспільства за останній рік, біографічні довідки делегованих ними представників, а також уточнена інформація про дату, час та місце проведення установчих зборів, погоджена з органом, оприлюднюються не пізніше ніж за три робочих дні до проведення установчих зборів на офіційному веб-сайті органу та в інший прийнятний спосіб.

Відтак, з метою формування складу громадської ради органом утворюється ініціативна група з підготовки проведення установчих зборів, до складу якої входять делеговані члени діючої громадської ради (якщо її повноваження не були припинені достроково), представники інститутів громадянського суспільства, які не представлені у складі громадської ради, представники органу, при якому утворюється громадська рада, і такий склад ініціативної групи орган оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її утворення.

Вказуючи на не правомірність дій голови Київської обласної державної адміністрації ОСОБА_3 , позивач посилається на п. 8 Положення про громадську раду при Київській обласній державній адміністрації, погоджене Розпорядженням Київської обласної державної адміністрації від 30.03.2011 №299, яким зокрема визначено, що для формування складу громадської ради Облдержадміністрація утворює ініціативну групу з підготовки установчих зборів за участю представників інститутів громадянського суспільства. Якщо при Облдержадміністрації вже утворена громадська рада, то не пізніше ніж за 60 календарних днів до закінчення її повноважень вона утворює ініціативну робочу групу з підготовки установчих зборів для формування нового складу ради.

Втім, суд констатує, згідно з п. 2 Типового положення, у своїй діяльності громадська рада керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також Положенням про громадську раду, розробленим на основі цього Типового положення. Положення про громадську раду розробляється громадською радою та затверджується органом виконавчої влади, при якому її утворено.

Громадською радою відповідні зміни до Положення №229 внесено не було, тобто воно не відповідало акту вищої юридичної сили - Типовому положенню.

Оскільки Київською обласною державною адміністрацією ініціативної групи утворено не було, підстави для затвердження нею нового складу громадської ради відсутні.

Разом з цим, твердження позивача про те, що 29.01.2019 року та 18.02.2019 року відбулись установчі збори, на яких було сформовано чисельний та особовий склад нової ГР при КОДА, що оформлено протоколом №1 та надано Голові КОДА для затвердження також не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи з огляду на наступне.

Типовим положенням закріплено, що під час проведення установчих зборів, які відкриває уповноважений представник ініціативної групи, з числа кандидатів до нового складу громадської ради обирається лічильна комісія, голова зборів, секретар, заслуховується інформація голови або іншого уповноваженого члена попереднього складу громадської ради про її діяльність, якщо така рада була утворена, а також обирається новий склад громадської ради.

Втім, не утворення 14.11.2018 Київською обласною державною адміністрацією ініціативної робочої групи з формування нової ГР, має правовим наслідком неможливість проведення установчих зборів 29.01.2019 та 18.02.2019, відкритих уповноваженим представником ініціативної групи.

Із встановлених обставин слідує, що події 29.01.2019 та 18.02.2019 на які посилається позивач, не можуть вважатись установчими зборами щодо формування нового складу ГР при КОДА.

Отже, доводи позивача наявність протиправної бездіяльності голови Київської обласної державної адміністрації ОСОБА_3 щодо не затвердження нового складу громадської ради при Київській обласній державній адміністрації, спростовано матеріалами справи.

У ході розгляду справи судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 24.04.2019 року № 353 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 року № 996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики», зокрема, затверджено у новій редакції Типове положення про громадську раду при органах виконавчої влади.

Відповідно до Типового положення, затвердженого у новій редакції, Головою Київської обласної державної адміністрації видано розпорядження від 11.05.2019 року №262 «Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації».

Суд констатує, що Розпорядженням Київської обласної державної адміністрації «Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації» від 10.05.2019 №262 утворено ініціативну групу з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Розпорядженням Київської обласної державної адміністрації «Про затвердження складу громадської ради при Київській обласній державній адміністрації» від 09.07.2019 №429 затверджено склад громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Таким чином, на час розгляду даної справи, Київською обласною державною адміністрацію вже сформовано громадську раду.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 14.11.2019 (справа № 826/2966/16).

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, за висновком суду, заявлені позовні вимоги про визнання бездіяльності протиправною і, як наслідок похідні вимоги про зобов`язання відповідача затвердити новий склад громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації та скасувати розпорядження голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11.05.2019 року №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації", є необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню.

VIII. Висновок суду

Згідно із частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

VІІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки у задоволенні адміністративного позову відмовлено, судові витрати відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 16 жовтня 2020 р.