Справа № 160/241/20
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

12 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 160/241/20

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.07.2020 у справі №160/241/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест-Криворізький ремонтно-механічний завод» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (відповідач-1) , Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (відповідач-2) , Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області (відповідач-3) про визнання бездіяльності протиправною та стягнення заборгованості і пені,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 липня 2020 року позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, яка підлягає залишенню без руху за наступними підставами.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Разом з апеляційною скаргою апелянт звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що відповідно Закону України "Про судовий збір" в редакції, що діяла до 15.12.2017 року органи Казначейства були звільнені від сплати судового збору. Вказав, що кошторисні призначення для сплати судового збору передбачені, але такі кошти розділені і відкриваються помісячно.

Розглянувши вказане клопотання суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Пунктом 17 розділу І Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 р. № 2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017, статтю 5 Закону України «Про судовий збір» викладено в новій редакції, в якій пільги щодо сплати судового збору (звільнення від сплати судового збору) на органи Казначейства не розповсюджуються.

Вносячи зміни до Закону України «Про судовий збір» та виключаючи органи Казначейства зі списку тих, що звільняються від сплати судового збору, законодавець висловив певну волю, яка полягає в тому що вказані органи повинні сплачувати судовий збір без будь-яких виключень.

Обмежене ж фінансування або несвоєчасне перерахування коштів з Державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб`єкт владних повноважень, не свідчить про неможливість сплатити судовий збір і не є підставою для відстрочення його сплати.

Суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Питання перевірки відповідності вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційної скарги Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області розглядається 15 жовтня 2020 року.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон від 03.10.2017 р. № 2147-VIII відповідно до якого статтю 5 Закону України «Про судовий збір» викладено в новій редакції, в якій пільги щодо сплати судового збору (звільнення від сплати судового збору) на органи Казначейства не розповсюджуються.

Тому посилання апелянта, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, на те, що органи Казначейства були звільнені від сплати судового збору в редакції Закону України "Про судовий збір", яка діяла до 15.12.2017 року є безпідставними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

При цьому, у п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправною бездіяльності відповідача-1 щодо неповдання до відповідача-3 висновку із зазначенням суми податку на додану вартість у розмірі 37094240 грн, що підлягає відшкодуванню з бюджету на користь позивача, не включення до реєстру заяв та уточнюючого розрахунку на загальну суму 37094240 грн та стягнення з Державного бюджету заборгованість у розмірі 37094240 грн та пені у сумі 30533004,92 грн, що свідчить про подання юридичною особою позову з вимогами майнового характеру.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

Отже, 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 21020 грн (10,*2102=21020), а 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 31530 грн (15*2102=31530).

З огляду на викладене, розмір судового збору, який підлягав сплаті при заявленні позову становив 21020 грн (1,5%*67627244,2=1014408,67, що є більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Отже, оскільки при поданні адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 21020 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 31530 грн (21020*150%=31530).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта:

· ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8),

· реєстраційний номер облікової картки платника податків для фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Cудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ особи чи назва установи, організації, яка подає апеляційну скаргу), __________ (Дата оскарження справи) по справі_______, Третій апеляційний адміністративний суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VII) до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

З огляду на викладене вище, суд зобов`язує апелянта не пізніше 10-денного строку з дня отримання копії ухвали, усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати суду оригінал документу про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 296, 298, 325, 328, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.07.2020 у справі №160/241/20 залишити без руху та надати строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю. Чумак