Справа № 160/13049/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В. розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Державного професійно-технічного навчального закладу «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу» про застосування заходів реагування, -
23 грудня 2019 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного професійно-технічного навчального закладу «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу», в якому позивач просить:
Ухвалою суду від 27.12.2019 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн.
15.01.2020 року позивачем до суду подано заяву про усунення недоліків разом із платіжним дорученням.
Ухвалою суду від 20.01.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у судове засідання на 24.02.2020 року о 10:30 год.
04.02.2020 та 07.02.2020 року від відповідача надійшли відзиви на позов в яких він заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що встановлені в ході перевірки порушення вимог пожежної та техногенної безпеки не є такими, що свідчать про потенційну небезпеку як для працівників так і для студентів навчального закладу, у зв`язку із чим, заходи реагування, про які вказує позивач, є занадто суворими і призведуть до зупинення начального процесу. Крім того, відповідачем було повідомлено, що частина порушень, встановлених в акті позапланової перевірки була усунена за рахунок власних коштів навчального закладу. Також міською радою уже виділені додаткові кошти, які будуть використані для усунення всіх порушень, в тому числі, встановлення пожежної сигналізації.
24.02.2020 року розгляд справи було відкладено до 05.03.2020 року до 12:00 год.
У судовому засіданні 05 березня 2020 року оголошена перерва до 06 квітня 2020 року на 13:00 год.
Ухвалою суду від 06.04.2020 року провадження у справі було зупинено до 18.05.2020 року та судове засідання призначено на 18.05.2020 року об 11 год. 00 хв.
18.05.2020 року судове засідання було відкладено до 01.06.2020 року на 10:30 год.
Ухвалою суду від 01.06.2020 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду надання доказів сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн.
05.06.2020 року на електронну адресу суду від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надійшла заява про усунення недоліків разом із платіжним дорученням №871 від 04.06.2020 року на суму 1 921,00 грн.
09.06.2020 року позивачем до суду подано оригінал вищевказаної заяви та платіжного доручення про сплату судового збору.
У судовому засіданні 15.06.2020 року оголошена перерва до 17.06.2020 року до 09:00 год.
16.06.2020 року представником позивача подана заява про зупинення провадження у справі для надання часу для примирення сторін.
У судовому засіданні 17.06.2020 року оголошена перерва до 18.06.2020 року до 09:00 год.
В судовому засіданні 18.06.2020 року представниками сторін заявлено клопотання про зупинення провадження у справі з метою примирення.
В судове засідання 28.09.2020 року сторони не з`явились. Від представників сторін поступило клопотання про продовження розгляду справи за їх відсутності. Також, до суду представником позивача було подано додаткові пояснення по справі та копію акту позапланової перевірки від 16.09.2020 року № 277 з якого вбачається, що на момент перевірки виявлено лише одне порушення: «не забезпечено здійснення навчання керівного складу та працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки». Як зазначено в поясненнях позивача, вказані порушення можуть бути усунені лише по завершенню карантину, пов`язаного з COVID-19.
За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (ч.1 ст.257 КАС України).
Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України).
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч.5 ст.250 КАС України).
Розглянувши подані документи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо та достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.
- вихід на горище будівлі не обладнано протипожежними дверима з відповідною межею вогнестійкості. (Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах).
- приміщення електрощитової не відділено від інших приміщень (підвальних приміщень) протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості, а саме: в підвальному приміщенні навчального корпусу. (Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах) (Забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові).
- на дверях підвалу відсутні написи, що вказують місце зберігання ключів.
- допущено закладання приямок віконних прорізів цокольного поверху.
- допущено встановлення на вікнах грат які не розкриваються, розсуваються або знімаються, а саме: на 1-му поверсі навчального корпусу. (Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку).
- допущено опорядження (облицювання) стін у приміщенні фойє та коридорах навчального корпусу матеріалом з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 (типу МДФ). (У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб;
Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.).
- допущено забивання, заварювання дверей евакуаційного виходу (при наявності людей у будівлі), а саме: двері виходу на зовні з будівлі на першому поверсі, при спусканні з сходової клітини правого та лівого крила навчального корпусу.
(За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа)
(Не допускається забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах).
- шляхи евакуації об`єкту не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням).
- допущено зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових клітин у коридорах навчального корпусу.
- відкрито прокладені електропроводи не розміщено в електротехнічні плінтуса, короба тощо, а саме: у приміщеннях підвалу навчального корпусу (Електропроводку в приміщеннях слід виконувати із можливістю заміни: приховано в каналах будівельних конструкцій, замонолічених трубах; відкрито - в електротехнічних плінтусах,коробах тощо).
- допущено з`єднання жил проводів (кабелів) шляхом скруток без опресування, зварювання, паяння або затискачів, а саме: у приміщеннях підвалу навчального корпусу (Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів).
- електрощити, групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).
- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ).
- об`єкт не обладнано системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (Відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»).
- допущено утримання пожежних кран-комплектів у не справному стані, а саме: у приміщеннях навчального корпусу.
- пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежними рукавами однакового з ним діаметра та стволами, а також важелями для полегшення відкривання вентиля, а саме: у приміщеннях навчального корпусу (Кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними).
- допущено утримання пожежних кран-комплектів об`єкту без урахування розміщення у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (Пожежні кран-комплекти повинні розміщуватись у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности»).
- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано літерний індекс «ПК», порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів.
- не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів (ПК) з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (ПК не рідше одного разу на шість місяців підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води).
- приміщення будівлі не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) (Необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті окремо для кожного поверху та приміщення)
(Під час вибору первинних засобів пожежогасіння потрібно враховувати фізико-хімічні та пожежонебезпечні властивості горючих речовин і матеріалів, їх взаємодію з вогнегасними речовинами, а також площу виробничих приміщень, відкритих майданчиків та установок).
- не проведено технічне обслуговування всіх наявних вогнегасників (Технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до вимог ДСТУ 4297:2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги»).
- будівля та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, а саме: навчальний корпус (Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).
- будівлі та приміщення не обладнанні системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, а саме: навчальний корпус (Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).
- вихід на горище будівлі не обладнано протипожежним люком з відповідною межею вогнестійкості (Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах).
- допущено встановлення на вікнах ґрат які не розкриваються, розсуваються або знімаються, а саме: на 1-му поверсі гуртожитку (Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку).
- електрощити, групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).
- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ).
- приміщення будівлі не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) (Необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті окремо для кожного поверху та приміщення) (Під час вибору первинних засобів пожежогасіння потрібно враховувати фізико-хімічні та пожежонебезпечні властивості горючих речовин і матеріалів, їх взаємодію з вогнегасними речовинами, а також площу виробничих приміщень, відкритих майданчиків та установок).
- не проведено технічне обслуговування всіх наявних вогнегасників (Технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до вимог ДСТУ 4297:2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги»).
- будівля та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, а саме: гуртожиток. (Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).
- будівля та приміщення не обладнанні системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, а саме: гуртожиток (Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).
- на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, який включає: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок використання побутових нагрівальних приладів; правила проїзду та стоянки транспортних засобів; порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі; порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів. При розробленні інструкцій дій у разі виникнення (виявлення) пожежі необхідно використовувати Розділ VIII «Правил Пожежної безпеки в Україні»; інше згідно «Правил Пожежної безпеки в Україні». Працівники об`єкта мають бути ознайомлені з цими вимогами на інструктажах або під час проходження пожежно-технічного мінімуму.
- не встановлено наказом (інструкцією) порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання.
- у приміщеннях об`єкта відсутні інструкції про заходи пожежної безпеки які мають бути розроблені та затверджені керівником об`єкта, у цих інструкціях повинні вказуватися: обов`язки та дії працівників у разі виникнення пожежі; порядок утримання приміщень, робочих місць; порядок огляду, вимкнення електроустановок, приведення в пожежобезпечний стан приміщень та робочих місць, закриття приміщень після закінчення роботи; вимоги щодо утримання евакуаційних шляхів та виходів; спеціальні місця для куріння та вимоги до них; категорія приміщення з вибухопожежної та пожежної небезпеки (для виробничих, складських приміщень та лабораторій); порядок зберігання та застосування легкозаймистих рідин, горючих рідин (далі - ЛЗР, ГР), пожежовибухонебезпечних речовин і матеріалів; порядок проведення зварювальних та інших вогневих робіт. Ці інструкції мають вивчатися під час проведення протипожежних інструктажів, проходження навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму, а також в системі виробничого навчання і вивішуватися на видимих місцях (Не розробляються для душових, басейнів, мийних, умивалень та санвузлів, коридорів, вестибюлів).
- не розроблена інструкція (яка затверджується керівником), на доповнення до схематичного плану евакуації, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об`єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час (Розробляється на об`єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення з одночасним перебуванням 50 і більше осіб, які є навчальними (у тому числі дошкільними) закладами, закладами охорони здоров`я із стаціонаром, будинками для людей похилого віку та інвалідів, санаторіями і закладами відпочинку, розважальними, культурно-освітніми та видовищними закладами, критими спортивними будинками і спорудами, готелями, мотелями, кемпінгами, торговими підприємствами та іншими аналогічними за призначенням об`єктами з масовим перебуванням людей).
- не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників, щодо дій персоналу по забезпеченню безпечної та швидкої евакуації людей, які проводяться не рідше одного разу на півроку.
- не відкориговані планами (схеми) евакуації людей на випадок пожежі (У разі зміни планування або функціонального призначення будинків (приміщень, споруд), технології виробництва, штатного розкладу персоналу плани евакуації та інструкції повинні бути відкориговані).
- у приміщеннях на видимих місцях біля телефонів не вивішено таблички із зазначенням номера телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів.
- територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки (Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ". Цвета сигнальные и знаки безопасности»).
- з працівниками закладу не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки. (Види протипожежних інструктажів, а також порядок організації та проведення протипожежних інструктажів, встановлено постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»).
- посадові особи об`єкту не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (Особи, що залучаються підприємствами, установами та організаціями (в тому числі на умовах договору) до проведення інструктажів, навчання і перевірки знань з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, зобов`язані пройти спеціальну підготовку на територіальних курсах, у навчально-методичних центрах цивільного захисту та безпеки життєдіяльності відповідно до вимог типового положення про них.
- на об`єкті не проведено розрахунок відповідної кількості первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) (Необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті окремо для кожного поверху та приміщення).
- вогнегасники, які експлуатуються, не мають: облікових (інвентарних) номерів за прийнятою на об`єкті системою нумерації; пломб на пристроях ручного пуску; бирки та маркувальних написів на корпусі, червоне сигнальне пофарбування згідно з державними стандартами (Навішування вогнегасників на кронштейни, розміщення їх у тумбах або пожежних шафах повинні забезпечувати можливість прочитування маркувальних написів на корпусі).
- відсутні вказівні знаки для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння які повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5м від рівня підлоги (Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння слід установлювати вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности»).
- особа, відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті, не веде журнал обліку вогнегасників.
- відповідальною особою за пожежну безпеку на об`єкті, не проводиться огляд вогнегасників не рідше одного разу на місяць, з реєстрацією в журналі обліку вогнегасників.
- не забезпечено здійснення навчання керівного складу та працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.
- не проведено ідентифікацію щодо наявності або відсутності джерел небезпеки.
- не забезпечено поступове накопичення, згідно номенклатури накопичення засобів радіаційного та хімічного захисту.
- на об`єкті не призначено особу з питань цивільного захисту (У суб`єктах господарювання з чисельністю працюючих до 200 осіб призначаються особи з питань цивільного захисту за рахунок штатної чисельності суб`єкта господарювання).
- допущено до роботи працівників які не пройшли навчання, інструктажів і перевірки знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки.
- не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту.
- не забезпечено проведення навчань, тренувань з питань цивільного захисту.
- не розроблено та не затверджено графік проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту (Графіки проведення таких навчань і тренувань затверджуються щороку керівниками підприємств, установ та організацій і узгоджуються з місцевими органами виконавчої влади та територіальними органами ДСНС).
Один примірник вказаного Акту перевірки від 11.12.2019 року вручений під підпис виконуючому обов`язки заступника директора з НВР Державного професійно-технічного навчального закладу «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу» Мироненко К.В.
З наданого відповідачем відзиву на позов та долучених доказів до матеріалів справи судом встановлено, що адміністрація навчального закладу після проведення позапланової перевірки самостійно розпочала роботу з усунення виявлених порушень.
До матеріалів справи 28.09.2020 року позивачем надано Акт від 16 вересня 2020 року № 277, відповідно до якого порушення, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей усунені.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
За змістом ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ст.1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища
Згідно із п.1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Відповідно до ст.64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст.66 Кодексу цивільного захисту України).
Статтями 5 та 6 Закону № 877-V визначено підстави для здійснення планових та позапланових заходів.
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
За нормами ч.5 ст.4 Закону № 877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
У силу п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ст.20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема, 1) забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; 2) забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; 3) розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; 4) організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; 8) здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; 13) здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; 18) створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; 19) розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; 21) забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; 22) утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; 23) здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
За приписами ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно положень ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Відповідно до ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування, що є підставою для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єктів у разі недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
В ході судового розгляду судом встановлено, що з 06.12.2019 року по 11.12.2019 року проведено позапланову перевірку Державного професійно-технічного навчального закладу «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу», за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Гетьманська, будинок 78, за результатами якої складено Акт перевірки від 11.12.2019 року № 162/14 в якому встановлено низку порушень, допущених відповідачем, зокрема, виявлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та зумовили необхідність звернення позивача до суду з даним позовом.
Матеріалами справи також підтверджено, що Державним професійно-технічним навчальним закладом «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу» після проведення в грудні 2019 року планової перевірки здійснювались заходи по усуненню виявлених порушень.
Станом на 28.09.2020 року, Актом перевірки від 16.09.2020 року № 277, підтверджено відсутність порушень, на яких ґрунтуються доводи позивача.
Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України,суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України,в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки об`єкту, які створювали загрозу життю та здоров`ю людей - усунуті, суд вважає, що адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не підлягає задоволенню у повному обсязі.
У відповідності до положень ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2,9,73-78,90,241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева