Справа № 420/7211/20
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7211/20
12 жовтня 2020 року м.Одеса
Ухвалою суду від 06.08.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення грошового забезпечення, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
20.08.2020 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначено, що наказ ГУНП в Одеській області №897 від 13.04.2020 року реалізовано наказом ГУНП в Одеській області №759 о/с від 15.06.2020 року, витяг із зазначеного наказу № 897 отримано позивачем 14.04.2020 року, що підтверджується розпискою. На переконання відповідача, саме з 14 квітня 2020 року позивачу стало відомо, що наявне порушення його прав та інтересів у зв`язку із виданням наказу Головного управління №897 від 13.04.2020. На думку відповідача, позивач пропустив строк оскарження наказу №897 від 13.04.2020 року та наказу №759 о/с від 15.06.2020 року, що є порушенням вимог ст.122 КАС України. При цьому, відповідач вважає безпідставним посилання позивача на перебування на лікарняному.
12.10.2020 року у судовому засіданні представник відповідача підтримав зазначене клопотання та просив суд його задовольнити.
Представник позивача заперечував проти задоволення вказаного клопотання, вважаючи його безпідставним та необґрунтованим. Так, позивач зазначив, що оскаржувані ним накази видані під час дії Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19» від 30.03.2020 року, яким доповнено розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України та автоматично продовжено строки для звернення до адміністративного суду на строк дії такого карантину.
Дослідивши матеріали справи, розглянувши вказане клопотання, заслухавши думку сторін, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частини 2,5 даної статті передбачає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Суд зазначає що з 17.03.2020 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України карантину та застосування посилених протиепідемічних заходів, на період дії яких, встановлені КАСУ строки, в тому числі звернення до суду були продовжені до кінця дії карантину.
17 липня 2020 року вступив в силу Закон України № 731-IX від 18 червня 2020 року, яким внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину. До прийняття цього Закону № 731-IX, процесуальні строки продовжувались на весь строк дії такого карантину, тобто такі строки підлягали автоматичному продовженню. Щодо строків, які вже були автоматично продовженні до набрання чинності Закону № 731-IX, то вони закінчились через 20 днів після набрання чинності цього Закону. Закон набрав чинності 17.07.2020 року, і як наслідок, такий строк було продовжено до 5 серпня 2020 року.
Позивач звернувся до суду 03.08.2020 року, отже, зазначені обставини дають підстави для висновку про наявність об`єктивних, незалежних від позивача обставин, які перешкоджали вчасному зверненню до суду для захисту своїх прав.
Водночас, за приписами ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 5 КАС, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Згідно з ч.1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Разом з тим, необхідно враховати також і судову практику Європейського Суду з прав людини.
Так, з Рішення Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід вертати увагу на обставини справи.
Водночас у справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».
Тобто, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично. Застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи. Під цим слід розуміти вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, основною складовою права на справедливий суд є право доступу до судочинства, у розумінні забезпечення особі можливості звернення до суду для вирішення спору.
У зв`язку з викладеним, суд вважає, що позивачем не пропущено строк звернення із даним позовом до суду, отже доводи відповідача наведені в клопотанні є необґрунтованими, тому суд дійшов висновку про залишення без задоволення клопотання представника відповідача.
Керуючись ст.ст. 240, 248, 294 КАС України, суд
Клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області залишити без задоволення.
Ухвала суду окремо від судового рішення по суті не оскаржується.

Повний текст ухвали виготовлено 15.10.2020 року.

Суддя Бутенко А.В.