Справа № 340/4418/20
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2020-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 жовтня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/4418/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, )

про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження, визнання нікчемною та скасування відповіді, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області , в якому просить:

- скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження про стягнення з неї на користь Кропивницького управління ГУ ДПС у Кіровоградської області недоїмки зі сплати ЄСВ та списати їй несплачені недоїмки, а також штрафні санкції та пеню, що нараховані на ці суми недоїмки, у розмірі 26 539, 26 грн.;

- визнати нікчемною та скасувати відповідь Кропивницького управління ГУ ДПС у Кіровоградської області про списання сум недоїмки, штрафних санкцій та пені по ЄСВ.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цією позовною заявою з`ясовано, що вона подана без додержання вимог, установлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається зокрема: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

За визначеннями, наведеними у пунктах 7, 9 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно з частиною 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Позивачка у своєму позові об`єднала дві позовні вимоги та зазначила відповідачем за ними Головне управління ДПС у Кіровоградській області. Проте вказала не його реквізити, а реквізити Кропивницького управління ГУ ДПС у Кіровоградської області.

Між тим, постанова від 17.07.2020 року про відкриття виконавчого провадження ВП №62593931, яку позивачка просить суд скасувати, винесена старшим державним виконавцем Фортечного відділу Державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), а не Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області.

Відповідь №2834/ФОП/11-28-52-07 від 13.08.2020 року, яку позивачка просить визнати нікчемною та скасувати, надана відокремленим підрозділом - Кропивницьким управлінням ГУ ДПС у Кіровоградської області, який є окремим суб`єктом владних повноважень.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Всупереч цим вимогам, позивачка не вказала у позовній заяві відповідачем відповідний орган державної виконавчої служби, який має відповідати на вимогою про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження.

У позовній заяві позивачка зазначила, що копію оскаржуваної постанови про відкриття виконавчого провадження вона отримала 31.07.2020 року.

Наведене свідчить, що звернувшись до суду з цим позовом у жовтні 2020 року, вона пропустила десятиденний строк, установлений частиною 2 статті 287 КАС України для звернення до суду у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби. Заяву про поновлення цього строку позивачка до позову не додала.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2020 року становить 2102 грн.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позивачка об`єднала у позові дві позовні вимоги немайнового характеру, тому кожна така позовна вимога має бути оплачена судовим збором за ставкою, встановленою підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", а загальна сума судового збору за подання до суду цього позову складає 1681,60 грн. ((2102 грн. х 0,4) х 2).

Позивачкою до позовної заяви додано квитанцію про сплату нею судового збору у розмірі 840,80 грн., що є меншим від розміру, установленого законом. Відтак позивачці слід доплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. (1681,60 грн. - 840,80 грн.).

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачці спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви: протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- позовну заяву із зазначенням належних відповідачів та їхніх реквізитів;

- копії позовної заяви та доданих до неї документів для відповідачів;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку звернення до суду з вимогою про скасування постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження та надати докази поважності причин його пропуску;

- документ про доплату судового збору у сумі 840, 80 грн. (у разі об`єднання у позовній заяві позовних вимог немайнового характеру, звернутих до різних відповідачів).

3. Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш