Справа № 120/5526/20-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

12 жовтня 2020 р. Справа № 120/5526/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 )

до: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 )

про: стягнення коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 (далі - позивач) до ОСОБА_1 (далі - відповідач) про стягнення коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння.

У відповідності до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви жодних документів, які б підтверджували сплату судового збору не надано. Разом з тим, позивачем 07.10.2020 року за вх. № 30809/20 подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. Клопотання мотивоване тим, що джерелом його фінансового забезпечення є кошти Державного бюджету України, які виділяються і надходять на утримання та забезпечення діяльності. Так, станом на момент направлення даного позову грошові кошти для сплати судового збору в сумі 2 102 грн. 00 коп. згідно заявки начальника фінансової служби позивача щодо надання бюджетних асигнувань та фінансування відповідача по загальному фонду КПКВ 2101020 КЕКВ 2800 код видатків 010/1/9 не надійшли.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати судового збору позивачем, суд виходив з такого.

Згідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічні норми містить ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (далі ЗУ «Про судовий збір»).

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Позивачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на їх підтвердження, які б давали суду обґрунтовані підстави вважати, що він позбавлений можливості сплатити судовий збір.

При цьому, прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд.

Зважаючи на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача кошти за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння, у сумі 3 083 грн. 03 коп..

Таким чином, позивачем заявлено одну майнову позовну вимогу.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного суду позовної заяви майнового характеру сума судового збору становитиме 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу для основних соціальних і демографічних груп населення, а саме, працездатних осіб: з 1 січня 2020 року 2 102 гривні, з 1 липня 2 197 гривень, з 1 грудня 2 270 гривень;

З огляду на це, сума судового збору за звернення до суду з даним позовом становитиме 46 грн. 24 коп. (3 083 грн. 03 коп. Х 1,5%). Так, як отримана сума судового збору є меншою за законодавчо встановлений мінімум у 2 102 грн. 00 коп., відповідно позивачеві слід сплатити судовий збір у сумі 2 102 грн. 00 коп.

При чому, суд вважає за необхідне відмітити, що у переліку додатків до позовної заяви позивачем під порядковим номером « 7» зазначено «платіжне доручення про сплату судового збору (тільки для суду) в 1 прим., на 1 арк., тільки в адресу». Відсутність останнього в додатках до позовної заяви зафіксовано в акті від 08.10.2020 року.

За правилами, визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 2 102 грн. 00 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» та ст. 160, 161, 169, 171, 248, 255, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння - залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом надання до суду оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 2 102 грн. 00 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів.

Дану ухвалу направити позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна