Справа № 160/1273/20
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2020 року Справа № 160/1273/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
при секретарі судового засіданняЛогвиненко В.М.
представника позивача представника відповідача Кабишевої Т.М. Пономаренко О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янський базар» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
31.01.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Слов`янський базар» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій позивач просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 року адміністративний позов залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
07.02.2020 року позивачем усунуто недоліки адміністративного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.02.2020 р. відкрито провадження у адміністративній справі; розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 03.03.2020 року на 10:00 год.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали, разом із доказами в обґрунтування відзиву.
02.03.2020 р. від позивача надійшло клопотання про перенесення підготовчого засідання.
У судовому засіданні 03.03.2020 року усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання розгляд справи №160/1273/20 у підготовчому засіданні відкладено до 17.03.2020 року о 13:40год., у зв`язку із відсутністю позивача та представника відповідача.
17.03.2020 року представником позивача подано заяву про відкладення судового засідання з підстав оголошення загальнодержавного карантину та встановлення карантинних обмежень.
У судовому засіданні 17.03.2020 року усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання ухвалено продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено про відкладення судового засідання до 14.04.2020 року до 11:30 у зв`язку із оголошенням загальнодержавного карантину.
20.03.2020 року від представника Дніпровської міської ради надійшло клопотання про залучення до участі у справі №160/1273/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Дніпровську міську раду.
14.04.2020 року представником відповідача подано заяву про відкладення судового засідання з підстав оголошення загальнодержавного карантину та встановлення карантинних обмежень.
У судовому засіданні 14.04.2020 року усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання ухвалено про відкладення судового засідання до 05.05.2020 року до 15:30 год. у зв`язку із оголошенням загальнодержавного карантину.
29.04.2020 року від позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 р. продовжено строк розгляду адміністративної справи № 160/1273/20 на період дії карантину та ухвалено відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні до 09.06.2020 року о 14:30 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 року у задоволенні клопотання представника Дніпровської міської ради про залучення Дніпровської міської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, до участі в адміністративній справі № 160/1273/20 відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 року клопотання представника позивача про зупинення провадження в адміністративній справі задоволено, зупинено провадження у адміністративній справі №160/1273/20 до набрання законної сили судовим рішенням у адміністративній справі №160/1745/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янський базар» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору Дніпровська міська рада про визнання дій протиправними.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2020 року клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янський базар» про поновлення провадження у адміністративній справі задоволено, поновлено провадження у адміністративній справі №160/1273/20, справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 29.09.2020 року о 09:30 год.
29.09.2020 року усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження та розпочато розгляд справи по суті.
У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити у повному обсязі із викладених у позові підстав.
Представник відповідача підтримав доводи, викладені у відзиві, та просив відмовити у задоволенні позову.
Заслухавши пояснення представника позивача, доводи представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основний вид діяльності ТОВ «Слов`янський базар» за КВЕД є: 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Виявлене порушення обґрунтоване в акті перевірки наступним.
Згідно з витягом від 07.06.2019 року №0104-1647 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого на замовлення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, нормативна грошова оцінка земельної ділянки за місцем розташування м. Дніпропетровськ, вул. Курчатова, 1, площею 1,5691 га станом на 01.01.2018 року складає 84 361 351,52 грн. Відповідно рішень Дніпровської міської ради встановлено розмір ставки плати за користування земельними ділянками у розмірі 3%. Отже, розмір орендної плати за 2018 рік повинен складати 2 530 840,55 грн. Розмір орендної плати повинен складати: 210903,38 грн. за січень-листопад 2018 року та 210 903,37 грн. - за грудень 2018 року.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до Земельного кодексу України та Закону України «Про оренду землі» користування землею в Україні є платним.
Згідно з статтею 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
Відповідно до пп.16.1.4 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом.
Згідно з пп.14.1.147 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Відповідно до пп.14.1.136 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі у розділі XII - орендна плата).
Пунктом 288.7 ст.288 Податкового кодексу України визначено, що податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.
Базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік (п.285.1 ст.285 Податкового кодексу України). Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв`язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців) (п.285.2 ст.285 Податкового кодексу України).
Згідно з пунктом 288.1 статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
Платником орендної плати є орендар земельної ділянки (п.288.2 ст.288 Податкового кодексу України). Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду (п.288.3 ст.288 Податкового кодексу України).
Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (п.288.4 ст.288 Податкового кодексу України).
Пунктом 286.2 ст.286 Податкового кодексу України визначено, що платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Відповідно до п. 287.3 ст.287 Податкового кодексу України, податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Згідно з п.289.1 ст.289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Відповідно до ч.2 ст.20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ч.3 ст. 23 Закону України «Про оцінку земель»).
Відповідно до п.286.2 ст.286 Податкового кодексу України при поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею платником подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Відповідно до п. 1.2 Договору цільове використання земельної ділянки згідно з УКЦВЗ - 1.11.6 (інша комерційна діяльність).
Відповідно до умов договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки зазначена у довідці про нормативну грошову (витяг із технічної документації із землеустрою щодо нормативної грошової оцінки, далі Витяг), що додається до Договору. Ця довідка є невід`ємною частиною договору та є підставою для вирахування державного мита та розрахунку орендної плати за землю. Довідка (Витяг) надається згідно з чинним законодавством територіальним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
При розрахунку орендної плати за землю за 2018 рік, позивачем використаний розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 14.06.2017 р. №95/090617/03-07 із коефіцієнтом, який характеризує функціональне використання земельної ділянки Кф - «2,00»; цільове призначення земельної ділянки - «Інформація не внесена до відомостей Державного земельного кадастру».
В подальшому, Відділом у м. Дніпро Головного управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області на замовлення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради були сформовані:
Відповідно до п.3 Розділу ІІ Порядку №489 нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою 1.
Таким чином, коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки, який впливає на визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка є базою оподаткування плати за землю, встановлюється залежно від коду виду цільового призначення земель.
При цьому, суд звертає увагу на те, що у Примітках Додатку І до Порядку №489 визначено, що у разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) застосовується із значенням 2,0.
Отже, єдиною умовою за якої, починаючи з 01.01.2017 року, повинен застосовуватися Кф інший, ніж із значенням «2,0», є наявність у відомостях Державного земельного кадастру коду Класифікації видів цільового призначення земель.
Крім того, згідно з Додатком №9 до Порядку №489, яким затверджено форму витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку, передбачено зазначення у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки лише дати формування витягу. Зазначення у витязі інших дат, в тому числі стосовно визначення нормативної грошової оцінки станом на будь-яку іншу дату, Додатком 9 до Порядку №489 не передбачено.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
З огляду на викладене, суд вважає, що висновки відповідача, що викладені в акті перевірки, про заниження позивачем податкового зобов`язання з орендної плати за період 2017 - 20.06.2018, що покладені в основу оскаржуваного у даній справі рішення, безпідставні та необґрунтовані, спростовуються вищенаведеними доказами та прийняті без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Суд вважає, що відповідачем у порушення приписів частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не надано належних, у розумінні статей 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України, доказів, які б підтверджували правомірність прийняття ним оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Частиною 1статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на викладене, сплачений позивачем судовий збір за подачу даної позовної заяви до суду в сумі 13 972,35 грн. підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 255, 257, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 09 жовтня 2020 року.

Суддя Н.Є. Сліпець