Справа № 360/1235/20
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в призначенні комплексної

судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів

12 жовтня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/1235/20

Луганський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Чернявської Т.І.,

за участю

секретаря судового засідання Шляхтун М.М.

та

представників сторін:

від позивача - Столяренко О.А. (ордер серії МК № 84117 від 18.05.2020,

свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю

від 28.09.2017 № 001232)

від відповідача - заступник голови ліквідаційної комісії Леонова З.Є.

(наказ ГУ ДФС у Луганській області від 18.05.2020 № 46

«Про внесення змін до складу Комісії з реорганізації

Головного управління ДФС у Луганській області»)

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання адвоката Столяренка О.А. про призначення комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів у справі за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління ДФС у Луганській області

про визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування від 29 вересня 2015 року № 25, визнання протиправним та скасування наказу від 30 вересня 2015 року № 186-о в частині звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДФС у Луганській області (далі - відповідач), в якому позивач з урахуванням уточненої позовної заяви від 13 квітня 2020 року б/н (т. 1 арк. спр. 57-64) просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування за фактом неприбуття до нового місця служби співробітників податкової міліції Головного управління Міндоходів у Луганській області від 29 вересня 2015 року № 25;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Міндоходів у Луганській області від 30 вересня 2015 року № 186-о в частині звільнення ОСОБА_1 з займаної посади та податкової міліції в запас (з постановкою на військовий облік) за підпунктом «є» пункту 64 (за порушення дисципліни);

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу протидії несплаті податків суб`єктами ЗЕД оперативного управління Головного управління ДФС у Луганській області з 30 вересня 2015 року;

- стягнути з Головного управління ДФС у Луганській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 79037,34 грн.

Ухвалою від 27 квітня 2020 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження, по справі призначено підготовче засідання (т. 1 арк. спр. 118-122).

Ухвалою від 30 вересня 2020 року продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів (т. 2 арк. спр. 144-145).

Згідно з частиною першою статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до частин першої, другої статті 173 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною першою, пунктом 8 частини другої статті 180 КАС України регламентовано, що підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (частина перша статті 183 КАС України).

12 жовтня 2020 року через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) за вхідним реєстраційним № 41502/2020 від адвоката Столяренка О.А. надійшло клопотання від 12 жовтня 2020 року б/н про призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів, яке підтримано представником позивача у підготовчому засіданні (т. 2 арк. спр. 159-161).

Відповідно до клопотання від 12 жовтня 2020 року б/н про призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів представник позивача просить на вирішення експертів поставити такі питання: чи виготовлений рукописний текст у той час, яким датована розписка від 30 вересня 2015 року; у який період часу був виконаний рукописний текст розписки від 30 вересня 2015 року; ідентифікаційні, спрямовані на встановлення конкретного виконавця досліджуваного рукопису або факту виконання двох і більше рукописів чи різних їх фрагментів однією особою у розписці від 30 вересня 2015 року; діагностичні, спрямовані на встановлення умов, стану виконавця, обстановки виконання досліджуваного рукопису у розписці від 30 вересня 2015 року; класифікаційні, спрямовані на встановлення належності виконавця рукопису до певної групи осіб за статтю, віком, іншими соціально-демографічними характеристиками; встановлення конкретного виконавця рукописного тексту, підпису у розписці від 30 вересня 2015 року.

В обґрунтування заявленого клопотання представник позивача зазначив, що копія розписки, датована 30 вересня 2015 року, в якій зазначено, що ОСОБА_1 ознайомлений з наказом про звільнення та умовами звільнення, не має претензій щодо його звільнення до працівників по роботі з персоналом та отримав 30 вересня 2015 року свою трудову книжку серії НОМЕР_1 та військовий квиток серії НОМЕР_2 , нібито написана від імені ОСОБА_1 власноручно та за його підписом. ОСОБА_1 заявляє, що ніколи не складав, а тим паче не підписував зазначену вище розписку, датовану від 30 вересня 2015 року. На момент складання даної розписки позивач знаходився у лікарні. За попереднім, не професійним аналізом даної розписки, датованої 30 вересня 2015 року, встановлено, що розписка була виконана однією особою, а потім підписана іншою особою. Також ОСОБА_1 не відомо де приховані службовими особами Головного управління ДФС у Луганській області його трудова книжка серії НОМЕР_1 та військовий квиток серії НОМЕР_2 . У даному підробленому документі зазначено, що ОСОБА_1 документи були отримані та претензій він не має, однак це не є правдою, а є доказами скоєння злочину, яким йому було завдано істотної шкоди. Зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. Використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян говорить про скоєння службовими особами Головного управління ДФС у Луганській області кримінального правопорушення з ознаками злочину, передбаченого частиною першою статті 364 Кримінального кодексу України. Факт використання завідомо підробленого документа говорить про скоєння службовими особами Головного управління ДФС у Луганській області кримінального правопорушення з ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 358 Кримінального кодексу України.

Представник позивача зазначив, що з 2013 року до 24 лютого 2020 року ОСОБА_1 був впевнений, що його трудова книжка серії НОМЕР_1 та військовий квиток серії НОМЕР_2 знаходяться у відділі персоналу Головного управління ДФС у Луганській області. Ніякої інформації стосовно його звільнення та надсилання йому трудової книжки та інших документів, пов`язаних зі звільненням, у позивача не було. Тобто розписка від 30 вересня 2015 року, яка була написана нібито від імені ОСОБА_1 іншою особою, є доказом інформації, що слугує підтвердженням певних обставин. Порядок та строки звільнення позивача залежать саме від цього документу, тому що жодного підпису ОСОБА_1 про ознайомлення з наказами про звільнення, про призначення службового розслідування та інших документів, а також отримання ним трудової книжки та військового квитку у матеріалах особистої справи немає, що підтверджує звільнення позивача у його відсутність та без його відома. Виникають питання, як ОСОБА_1 раптом у день звільнення 30 вересня 2015 року з`явився, підписав усі кадрові документи, отримав трудову книжку та військовий квіток, склав розписку з відсутністю претензій щодо звільнення за підпунктом «є» пункту 64 (за порушення дисципліни). Як взагалі відповідач його тоді розшукав? Чому раніше не зробив цього, а проводив службове розслідування? Як відповідач встановив його прогули?

Представник позивача вважає, що для всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи необхідне негайне проведення експертизи цього документу задля встановлення факту використання завідомо підробленого документа. Оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, адвокат ОСОБА_2 просить призначити у справі комплексну судово-технічну та почеркознавчу експертизу документів.

Головне управління ДФС у Луганській області на клопотання про призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів у підготовчому засіданні подало заперечення від 12 жовтня 2020 року за № 1888/12-97-07-00, в яких у задоволенні клопотання просить відмовити (т. 2 арк. спр. 162-164).

В обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що аналіз норм статей 72, 73, 101, 102 КАС України вказує, що судова експертиза повинна призначатися у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмету доказування, та у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. При цьому, предметом доказування вважаються обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Так, предметом доказування в адміністративній справі є обставини, що стосуються підстав для звільнення позивача, а саме наявні вимоги про визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування від 29 вересня 2015 року № 25 та наказу Головного управління Міндоходів у Луганській області від 30 вересня 2015 року № 186-о в частині звільнення ОСОБА_1 , так позивачем у позовних вимогах жодним чином не викладено вимог щодо розписки, стосовно якої на його думку необхідно провести почеркознавчу експертизу. Обставини, які можуть бути встановлені в результаті проведення почеркознавчої експертизи, під час розгляду справи не є тими обставинами, які мають значення для розгляду справи відповідно до пункту 1 статті 102 КАС України. Підтвердження/спростування однієї із підстав позову не надасть об`єктивної оцінки діям відповідача при прийнятті оскаржуваного наказу, в зв`язку з чим, відповідач вважає за недоцільне призначення почеркознавчої експертизи розписки. Для правильного вирішення справи не існує дійсної потреби для проведення комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи розписки ОСОБА_1 , датованої 30 вересня 2015 року, а вирішення справи можливе за наявності доказів, які знаходяться у матеріалах справи на даний час. Так, згідно з фактами, встановленими під час службового розслідування зроблено висновок про грубе порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме невиконання вимог пункту 21 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ та невиконання обов`язків, вказаних у статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, що виразилось у неприбутті до нового місця служби (м. Сєвєродонецьк), ігнорування вимог керівництва щодо належного виконання службових обов`язків, на підставі якого винесено Головним управління Міндоходів у Луганській області наказ від 30 вересня 2015 року № 186-о про звільнення ОСОБА_1 . Таким чином, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, факт складення розписки та особи, якою її написано, не належить. Крім того, на виконання ухвали Краматорського міського суду Донецької області від 03 вересня 2020 року у справі № 234/12342/20 про тимчасовий доступ до документів з метою проведення судової почеркознавчої експертизи вилучено документи відповідно до ухвали, у тому числі й розписка ОСОБА_1 від 30 вересня 2015 року.

При вирішенні питання про призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів, суд виходить з такого.

Частиною першою статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 72 КАС України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частин першої, другої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 101 КАС України закріплено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до частини другої статті 101 КАС України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно з частиною першою статті 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Враховуючи предмет та підстави позову, суд вважає, що клопотання представника позивача заявлено поза межами заявлених позовних вимог, а також, на думку суду, не стосується предмету спору та не входить до предмета доказування.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що призначення по справі недоцільної експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності достатніх підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, і, як наслідок, - права сторони на ефективний засіб юридичного захисту своїх прав в національному органі.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Враховуючи вищенаведене, а також приймаючи до уваги предмет та підстави позову, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів, внаслідок чого клопотання представника позивача не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 72, 73, 102, 173, 180, 181, 183, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити адвокату Столяренку О.А. у задоволенні клопотання про призначення у справі комплексної судово-технічної та почеркознавчої експертизи документів.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 243 КАС України повний текст ухвали складено 16 жовтня 2020 року.

СуддяТ.І. Чернявська