Справа № 120/3043/20-а
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

08 жовтня 2020 р. Справа № 120/3043/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Комара П.А.,

за участю:

секретаря судового засідання: Дмитрука М.В.

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Липовської Н.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

про: визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 01.04.2020 №205 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у сні під час несення служби 28.12.2019 о 04.00, 28.12.2019 о 05:40 та 20.12.2019 о 04.30 до інспектора взводу №1 роти №4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У зв`язку з чим 06.04.2020 наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №264 о/с відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" його звільнено зі служби в поліції.

Позивач не погоджується з оскаржуваними наказами, вважає їх протиправними, оскільки дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції застосовано за відсутності правових підстав. Позивач вказує, що дійсно ніс службу у нічний час, однак, відповідно до наказу МВС № 260 від 06.04.2016 поліцейським, які несуть службу у нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин, перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час. Крім того, при застосуванні до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, тяжкість проступку, якщо такий взагалі мав місце, врахована не була, як і чергування у нічний час кілька разів поспіль, без забезпечення підтримки іншим поліцейським (напарником).

Ухвалою суду від 08.07.2020 залишено позовну заяву без руху.

У встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 24.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву (вх. №24505 від 31.08.2020), де на спростування аргументів позивача, зазначено, що на підставі зібраних у ході проведення службового розслідування матеріалів, дисциплінарна комісія встановила, що позивач втратив пильність і допустив сон під час несення служби 28.12.2019 о 04:00 год., 28.12.2019 о 05:40 год. та 29.12.2019 о 04:30 год., чим порушенні вимог пунктів 1, 2, 6, 8, частини третьої ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції. Тому на підставі пункту 7 частини третьої статті 13, частини дванадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», до інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 комісією встановлено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Отже, на підставі висновку службового розслідування, затвердженого 13.03.2020 та наказу №205 від 01.04.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення» винесено наказ № 264 о/с від 06.01.2020, яким позивача звільнено зі служби.

Крім того, відповідач вказує, що на відміну від ст. 66 Закону України «Про державну службу», нормативний акт яким регулюється служба у поліції не розмежовує за який саме проступок має бути винесено відповідне стягнення (звільнення зі служби), тим більше що порушення були неодноразовими, що і потягло дані наслідки.

Крім того, також 31.08.2020 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

17.09.2020 позивачем подано відповідь на відзив в якому зазначив, що відповідач не посилається на жоден нормативний документ який забороняє відпочивати у нічний час при несені служби. Крім того, рішення про застосування найсуворішого дисциплінарного стягнення без урахування вимог п. 4 ст. 5 «Порядку проведення службового розслідування у Національній поліції України наказу МВС №893 від 07.11.2018», позивач вважає проведене службове розслідування не об`єктивним, неповним та упередженим.

24.09.2020 у запереченні на відповідь на відзив відповідач вказав, що службове розслідування проведено повно та всебічно, без порушень норм законодавства та строків його проведення, відповідно до Закону України «Про дисциплінарний статут», а відтак у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

Ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеної секретарем судового засідання до протоколу судового засідання 24.09.2020, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, оскільки строки звернення до адміністративного суду визначені ст. 122 КАС України продовжені згідно Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVІD-19)", відтак, строк звернення до адміністративного суду не пропущений.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві, просив позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечила з підстав, наведених у відзиві та запереченні, просила у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступне.

Як свідчать матеріали справи, доповідною запискою заступника начальника УПП у Вінницькій області ДПП підполковника поліції Гаркавюка О. повідомлено т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції капітана поліції Білошицького О. про те, що 28.12.2019 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП надійшов рапорт заступника командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції Каратинського І.С. про те, що 28.12.2019 о 04:00 год. у м. Вінниці по вул. Хлібна, 1 (Центральний міський парк імені Горького) під час нагляду та контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти №4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП було встановлено, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який ніс службу в екіпажі «Юнкер-0132», самоусунувся від виконання службових обов`язків, а саме перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 на передньому водійському сидінні в положенні лежачи з закритими очима та піднявся лише після того як ОСОБА_2 постукав по склу транспортного засобу.

Того ж дня, за тією самою адресою, о 05:40 год. старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , здійснюючи контроль за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП, виявив інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який знову перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 та спав на передньому водійському сидінні в положенні лежачи.

Пізніше, 29.12.2019 о 04:30 год. під час контролю за несенням служби особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП командиром роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції Гребенюком Я.М. було здійснено перевірку наряду «Юнкер-132» у складі інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який самоусунувся від виконання службових обов`язків, закрився в цивільному транспортному засобі Toyota Camry та допустив сон. Також зазначає, що вказаний інспектор допускає порушення службової дисципліни вдруге за останні дві нічні зміни.

За фактом порушення службової дисципліни вказаною особою наказом від 17.01.2020 №85 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію (а.с. 110-111).

За результатами розгляду матеріалів службового розслідування, дисциплінарною комісією 12.03.2020 складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 4 БУПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції Бердоусом М.І. (а.с. 99-109).

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 28.12.2019 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП надійшов рапорт заступника командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції Каратинського І.С. про те, що 28.12.2019 о 04:00 год. у м. Вінниці по вул. Хлібна, 1 (Центральний міський парк імені Горького) під час нагляду та контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти №4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП було встановлено, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який ніс службу в екіпажі «Юнкер-0132», самоусунувся від виконання службових обов`язків, а саме перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 на передньому водійському сидінні в положенні лежачи з закритими очима та піднявся лише після того як ОСОБА_2 постукав по склу транспортного засобу.

Того ж дня, за тією самою адресою, о 05:40 год. старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , здійснюючи контроль за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП, виявив інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який знову перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 та спав на передньому водійському сидінні в положенні лежачи.

Пізніше, 29.12.2019 о 04:30 год. під час контролю за несенням служби особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП командиром роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції Гребенюком Я.М. було здійснено перевірку наряду «Юнкер-132» у складі інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який самоусунувся від виконання службових обов`язків, закрився в цивільному транспортному засобі Toyota Camry та допустив сон. Також зазначає, що вказаний інспектор допускає порушення службової дисципліни вдруге за останні дві нічні зміни.

Відповідно до розстановки сил та засобів УПП у Вінницькій області ДПП з 20:00 год. 27.12.2019 до 08:00 год. 28.12.2019 та з 20:00 год. 28.12.2019 до 08:00 год. 29.12.2019 інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував при виконанні службових обов`язків в екіпажі «Юнкер-132» та повинен був здійснювати нагляд за охороною громадського порядку та публічної безпеки шляхом пішого патрулювання Центрального міського парку імені Горького.

У процесі службового розслідування переглянуто відеозаписи, які надали старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , командир роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та заступник командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 .

На першому відеозаписі видно як інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спить в положенні лежачи в цивільному транспортному засобі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 .

Із другого відеозапису простежується, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції Бердоус М.І. перебуває на пасажирському сидінні цивільного транспортного засобу Toyota Camry з заплющеними очима, обличчя на зовнішні подразники світла не реагує.

Із третього відеозапису, наданого заступником командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції Каратинським І.С. вбачається, що він підходить до транспортного засобу Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 , стукає по склу передніх водійських дверей. При цьому, ОСОБА_1 перебуває в положенні лежачи з заплющеними очима на водійському сидінні. В подальшому, інспектор відкриває двері та виходить на вулицю без головного убору.

Під час проведення службового розслідування по зазначеним фактам з метою надання оцінки правомірності дій старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 для всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи, отримано пояснення від старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП сержанта поліції Савчука СЛ., заступника командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

У висновках службового розслідування зазначено, що виходячи з наявних матеріалів і наявної інформації на момент закінчення службового розслідування встановлено, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УТШ у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 втратив пильність і допустив сон під час несення служби в ніч з 27.12.2019 на 28.12.2019 та в ніч з 28.12.2019 на 29.12.2019.

Також, з наявних матеріалів, які надійшли до дисциплінарної комісії під час проведення службового розслідування стало відомо, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 має негативну попередню поведінку, а саме, згідно наказів Департаменту патрульної поліції № 1144 від 13.07.2017 та № 43 від 11.01.2018 до останнього застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді усного зауваження та догани відповідно. Наказом управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції № 21 від 21.08.2019 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Крім того, наказом Департаменту патрульної поліції № 647 від 18.09.2019 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в ухиленні явки до суду в якості свідка, ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність.

Зазначені відомості свідчать про систематичне порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Також, дисциплінарною комісією проаналізовано судову практику, зокрема, рішення Восьмого апеляційного адміністративного суду у справі № 857/3886/18 від 23.01.2019, у якому зазначено, що сон під час несення служби є несумісним з проходженням служби в Національній поліції України. Вчинення такого діяння суперечить змісту Присяги працівників органів внутрішніх справ, оскільки підриває довіру громадян як до працівників патрульної поліції так і до органів Національної поліції України в цілому, принижує їх авторитет.

Отже, дисциплінарна комісія вважає, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у сні під час несення служби 28.12.2019 о 04:00 год., 28.12.2019 о 05:40 год. та 29.12.2019 о 04:30 год., порушенні вимог пунктів 1, 2, 6, 8 частини третьої ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13, частини дванадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», до інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Висновок службового розслідування затверджено начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції ОСОБА_5 .

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Жуковим Є. від 01.04.2020 №205 "Про застосування до працівників УПП у Вінницькій області ДПП дисциплінарного стягнення", за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у сні під час несення служби 28.12.2019 о 04:00 год., 28.12.2019 о 05:40 год. та 29.12.2019 о 04:30 год., порушенні вимог пунктів 1, 2, 6, 8 частини третьої ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13, частини дванадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», до інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

В подальшому наказом начальника Департаменту патрульної поліції Жуковим Є. від 06.04.2020 №264 о/с "Про особовий склад" відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», позивача звільнено зі служби в поліції.

Вважаючи необґрунтованими та протиправними накази начальника ДПП Жукова Є. від 01.04.2020 №205 та від 06.04.2020 №264 о/с, а також такими, що порушують його право на проходження служби в поліції, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Суд зазначає, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Згідно пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з пп. 1, 2, 12 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституції, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поведінка працівника Національної поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України "Про Національну поліцію", поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

У відповідності до частини першої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до положень частини 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пунктів 2, 4, 5 та 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Також підпунктом 1 пункту 2.1 Посадової інструкції інспектора роти №4 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.09.2018 №4322 передбачено, що інспектор, відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Крім того, посадова інструкція поліцейського патрульної поліції, яка затверджена наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 №4/1, визначає аналогічні функції поліцейського патрульної поліції.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, перебуваючи при виконанні службових обов`язків в екіпажі "Юнкер-132" з 20:00 год. 27.12.2019 до 08:00 год. 28.12.2019 та з 20:00 год. 28.12.2019 до 08:00 год. 29.12.2019, позивач повинен був здійснювати нагляд за охороною громадського порядку та публічної безпеки шляхом пішого патрулювання Центрального міського парку імені Горького, що позивачем і не заперечується.

При цьому, цілодобове патрулювання відповідної території у нічний час з метою забезпечення публічної безпеки та охорони громадського порядку прямо передбачено Законом України "Про Національну поліцію" та Посадовою інструкцією поліцейського патрульної поліції № 4/1, тому спростовує позицію позивача в цій частині.

Водночас, у судовому засіданні позивач зазначив, що в ніч патрулювання повідомляв у телефонному режимі командира роти та його заступника про несення служби та відпочинок, на що ніяких заперечень не отримував, однак суд критично оцінює такі пояснення позивача, оскільки, доказів щодо офіційного повідомлення Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції про здійснення ним перерви останнім не надано. Крім того, і відповідач таких доказів не має.

Відтак, неможливо встановити коли саме позивачем було здійснено перерву та на який проміжок часу, скільки разів та на який час могла робитись така перерва позивачем протягом зміни.

Так, у судовому засіданні досліджено три відеозаписи, з яких слідує, що під час нагляду та контролю за дотриманням службової і виконавчої дисципліни, після того, як службові особи з увімкненою нагрудною камерою та ліхтарем підходили до автомобіля, де на передньому сидінні перебував у положенні лежачи та з заплющеними очима інспектор взводу №1 роти №4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , останній жодним чином не реагував на зовнішні подразники світла та продовжував перебувати у зазначеному стані, розплющив очі лише після того, як постукали у вікно автомобіля.

Суд зазначає, що сон - це періодичний функціональний стан організму людини, який характеризується вимкненням свідомості й зниженням здатності нервової системи відповідати на зовнішні подразники.

Враховуючи, що положення вказаного Порядку та Закону не передбачають сну поліцейського під час несення служби та патрулювання підпорядкованої йому території, такі дії поліцейського свідчать про порушення службової дисципліни під час несення служби, оскільки ним не дотримано законодавства при виконанні ним посадових (функціональних) обов`язків.

Суд зауважує, що сон поліцейського під час несення служби є серйозним дисциплінарним проступком, враховуючи те, що поліцейський повинен цілодобово здійснювати патрулювання та під час сну поліцейський не може забезпечувати громадську безпеку на визначеній території. Така подія може призвести до заволодіння невідомими особами табельною вогнепальною зброєю поліцейських, їх спеціальними засобами та іншими матеріальними цінностями переданими їм у користування департаментом патрульної поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частинами 3-6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

Як визначено частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Так, судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування слугувала доповідна записка "Про отримання інформації щодо скоєння дисциплінарного проступку співробітником УПП у Вінницькій області ДПП" заступника начальника УПП у Вінницькій області ДПП підполковника поліції ОСОБА_6 , в якій останній доповів, що 28.12.2019 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП надійшов рапорт заступника командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції Каратинського І.С. про те, що 28.12.2019 о 04:00 год. у м. Вінниці по вул. Хлібна, 1 (Центральний міський парк імені Горького) під час нагляду та контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти №4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП було встановлено, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який ніс службу в екіпажі «Юнкер-0132», самоусунувся від виконання службових обов`язків, а саме перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 на передньому водійському сидінні в положенні лежачи з закритими очима та піднявся лише після того як ОСОБА_2 постукав по склу транспортного засобу.

Того ж дня, за тією самою адресою, о 05:40 год. старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , здійснюючи контроль за дотриманням службової дисципліни особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП, виявив інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який знову перебував в цивільному автомобілі Volkswagen Golf, номерний знак НОМЕР_1 та спав на передньому водійському сидінні в положенні лежачи.

Пізніше, 29.12.2019 о 04:30 год. під час контролю за несенням служби особовим складом роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП командиром роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції Гребенюком Я.М. було здійснено перевірку наряду «Юнкер-132» у складі інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який самоусунувся від виконання службових обов`язків, закрився в цивільному транспортному засобі Toyota Camry та допустив сон. Також зазначає, що вказаний інспектор допускає порушення службової дисципліни вдруге за останні дві нічні зміни.

Таким чином, наказом №85 від 17.01.2020 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин, що призвели до порушення службової дисципліни 28.12.2019 о 04:00 год., 28.12.2019 о 05:40 год. та 29.12.2019 о 04:30 год. інспектором взводу №1 роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції Бердоусом Миколою Ігоровичем, призначено службове розслідування та для проведення службового розслідування утворено дисциплінарну комісію у складі: голови дисциплінарної комісії та чотирьох членів дисциплінарної комісії.

12.03.2020 дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником Департаменту патрульної поліції підполковником поліції Жуковим Є. 13.03.2020.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

При цьому, щодо тверджень позивача, що до складу членів дисциплінарної комісії входив заступник начальника УПП у Вінницькій області ДПП підполковник поліції ОСОБА_7 , який мав наперед сформовану позицію та був зацікавлений у результатах службового розслідування, а відтак, зазначене свідчить про упередженість службового розслідування, суд зазначає наступне.

Відповідно ст. 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, с прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що у даному випадку прямими та безпосередніми керівниками позивача являються його командир роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та заступник командира роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , які безпосередньо і писали рапорти щодо порушення службової дисципліни та членами комісії не являються. В даному випадку член комісії ОСОБА_7 писав лише доповідну записку на ім`я т.в.о. начальника ДПП ОСОБА_8 щодо скоєння дисциплінарного проступку та проведення службового розслідування, що не може являтись конфліктом інтересів.

Крім того, суд звертає увагу на те, що дисциплінарна комісія, яка готувала висновок службового розслідування, складалась із п`ятьох осіб.

Відтак, вказані твердження позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Відповідно до ч. 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

У свою чергу, судом встановлено, що з метою виконання п. 4 ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту за місцем проживання, позивач був запрошений шляхом надсилання виклику на 12:00 год. 27.01.2020 для ознайомлення з матеріалами службового розслідування та надання пояснень по даному факту. Згідно з трекінгом поштових відправлень рекомендованих листів (№ 826), ОСОБА_1 станом на 22.01.2020 лист вручено особисто.

Однак, всупереч вимогам ч. 9, 10 ст. 18 Дисциплінарного статуту позивач на вищевказаний виклик не з`явився та не повідомив дисциплінарну комісію про причини свого неприбуття.

Поряд з цим, відомості, щодо повідомлення по телефону одного із членів дисциплінарної комісії, за допомогою смс повідомлення, не можуть являтися належним повідомленням щодо неможливої явки. Крім того, вказане повідомлення відправлено 27.01. о 09:34 год.

Водночас, звертаю увагу, що поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів (ч. 9 ст. 18 Дисциплінарного статуту), що позивачем зроблено не було.

Відповідно до ч. 10 ст. 18 Дисциплінарного статуту, якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Разом з тим, дисциплінарною комісією 27.01.2020 за місцем проживання позивача повторно направлено виклик на 12:00 год. 19.02.2020 для ознайомлення з матеріалами службового розслідування та надання пояснень по даному факту.

Однак, вказаний виклик позивач не отримав та 26.02.2020 повідомлення повернулося на адресу УПП у Вінницькій області ДПП за закінченням встановленого строку зберігання.

При цьому, позивач зазначає, що у період з 17.02.2020 по 25.02.2020 перебував на лікарняному, однак, повідомлення, як того передбачає п. 10 ст. 18 Дисциплінарного статуту, до дисциплінарної комісії не надходило, інформація, як зазначає відповідач, у дисциплінарної комісії була відсутня. Доказів, що позивач перебував на лікарняному, до суду, останнім також не надано.

Крім того, у судовому засіданні позивач зазначив, що листок непрацездатності у нього відсутній.

Враховуючи вищевикладене, суд зауважує, що позивач будучи обізнаним про проведення щодо нього службового розслідування мав певні права, визначені ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту, однак, навіть після "лікарняного" ними не скористався.

Щодо зазначення у позові про відсутність акта про відмову в наданні письмового пояснення, суд зазначає, що у разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт, однак, як встановлено судом, дана подія не мала місце, оскільки особистої відмови в управлінні не було, що і не потребувало складання акту про відмову.

Також з висновку службового розслідування вбачається належне повідомлення позивача, неодноразовим його викликом для надання пояснень.

Крім того, судом встановлено, що під час проведення службового розслідування, з наявних матеріалів, які надійшли до дисциплінарної комісії, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП у Вінницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 мав негативну попередню поведінку, а саме, згідно наказів Департаменту патрульної поліції № 1144 від 13.07.2017 та № 43 від 11.01.2018 до останнього було застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді усного зауваження та догани відповідно.

Наказом управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції № 21 від 21.08.2019 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 647 від 18.09.2019 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в ухиленні явки до суду в якості свідка, ОСОБА_1 було попереджено про неповну службову відповідність.

У висновку службового розслідування дисциплінарна комісія звернула увагу, що станом на день затвердження висновку вказане дисциплінарне стягнення (Наказ № 647 від 18.09.2019) є діючим, а відтак, виконуючи положення ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту, наступне дисциплінарне стягнення повинно бути суворішим за попереднє.

Однак, позивач вказує, що станом на дату прийняття спірного наказу №205 від 01.04.2020, дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність знято 18.03.2020, а отже у відповідача не було правових підстав застосовувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Разом з тим, суд критично оцінює позицію позивача з огляду на таке.

Так, згідно ч. 1 ст. 23 Дисциплінарного статуту строк дії дисциплінарних стягнень з моменту оголошення їх порушникові становить:

1) зауваження - протягом двох місяців;

2) догана - протягом трьох місяців;

3) сувора догана - протягом чотирьох місяців;

4) попередження про неповну службову відповідність - протягом шести місяців;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення з посади - протягом одного року;

6) звільнення зі служби в поліції - протягом трьох років.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 21 Дисциплінарного статуту у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено, що висновок службового розслідування затверджений начальником ДПП Є.Жуковим 13.03.2020, а відтак шестимісячний термін щодо зняття попереднього стягнення (18.09.2019) не закінчений.

Зазначене свідчить про те, що позивач неодноразово порушував службову дисципліну та безвідповідально відносився до виконання ним службових обов`язків.

Водночас, обставин, що пом`якшують відповідальність, дисциплінарною комісією не встановлено.

Разом з тим, суд звертає увагу, що ані Дисциплінарний статут, ані Закон України "Про національну поліцію", ані будь який інший нормативний акт, який регулює службу в поліції не розмежовує за який саме проступок має бути винесено відповідне стягнення.

Під час визначення дисциплінарного стягнення позивача комісією враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередня поведінка особи, її ставлення до виконання службових обов`язків тощо.

Частинами 1-4 ст. 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

Таким чином, службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення інспектором взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який виразився у сні під час несення служби 28.12.2019 о 04:00 год., 28.12.2019 о 05:40 год. та 29.12.2019 о 04:30 год., чим порушено вимоги пунктів 1, 2, 6, 8 частини третьої ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, та на підставі пункту 7 частини третьої статті 13, частини дванадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарна комісія вважала застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Відтак на підставі висновку службового розслідування, наказом начальника Департаменту патрульної поліції Жукова Є. №205 від 01.04.2020 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На виконання вказаного наказу, згідно з наказом начальника Департаменту патрульної поліції Жуковим Є. від 06.04.2020 №264 о/с "Про особовий склад", відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» позивача звільнено зі служби в поліції.

Крім того, у судовому засіданні в якості свідка допитано ОСОБА_9 , який пояснив, що у ніч з 28.12.2019 на 29.12.2019 перебував у добовому чергуванні, та по черзі з позивачем організували патрулювання біля ялинки (парк ім. Горького). Поряд з цим, свідок зазначив, що у нічному чергуванні під час відпочинку можна присісти відпочити, поїсти, почитати, однак, вважає, що спати не можна.

Отже, аналізуючи зібрані та досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, відтак останнього правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку про несумісність вчинення позивачем протиправного діяння з проходженням служби в органах патрульної поліції. Вчинення такого діяння суперечить змісту Присяги працівників внутрішніх справ, оскільки підриває довіру громадян як до працівників патрульної поліції, так і до органів Національної поліції України в цілому, принижує їх авторитет.

Аналіз наведених обставин дає підстави для висновку, що своїми діями, які знайшли відображення у висновку службового розслідування, позивачем порушено службову дисципліну, що робить неможливим його подальшу службу в органах патрульної поліції.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26.09.2018 року у справі № 805/1209/17-а.

Крім того, такої ж правової позиції дотримується Восьмий апеляційний адміністративний суд у постанові від 23.01.2019 у справі № 857/3886/18

Відповідно до положень ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами ч. 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд приходить до висновку, що оскаржувані накази начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 01.04.2020 №205 та від 06.04.2020 №264 о/с є правомірними, а відтак відсутні підстави для задоволення адміністративного позову.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до ст. 139 КАС України відсутні.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: Департамент патрульної поліції Національної поліції України (вул. Ф. Ернста, 3, м. Київ, 03048, )

Рішення суду у повному обсязі складено 13.10.2020

Суддя Комар Павло Анатолійович