Справа № 513/866/20
Суддя: Рязанова К. Ю.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 513/866/20
Провадження № 2-а/513/14/20
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

12 жовтня 2020 року суддя Саратського районного суду Одеської області Рязанова К.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до головного державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель в Одеській області Карпусь Анастасії Василівни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2020 року позивач звернувся до відповідача з позовною заявою, в якій просить поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення № 312-ДК/0190ПО/08/01/-20 від 24 липня 2020 року, а також визнати протиправною та скасувати постанову головного державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель в Одеській області Карпусь Анастасії Василівни № 312-ДК/0190ПО/08/01/-20 від 24 липня 2020 року.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що 24 липня 2020 року відповідачем було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення на позивача у зв`язку з використанням земельних ділянок без правовстановлюючих документів.

Позивач вказує на те, що державний акт на право постійного користування земельною ділянкою площею 5,00 га, кадастровий номер :01:001:1605, розташованою на території Зорянської сільської ради Саратського району Одеської області (за межами населеного пункту), якою користується позивач, належав померлому ОСОБА_2 як спеціальному суб`єкту голові створюваного селянського (фермерського) господарства для набуття правосуб`єктності СФГ як юридичної особи, тому правомочності щодо використання земельної ділянки зберігаються за цією юридичною особою до часу припинення діяльності фермерського господарства у встановленому порядку.

Позивач стверджує, що земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:1613 ним не використовується, а протилежне має доводити відповідач.

Крім того, позивач вважає, що строк на оскарження постанови підлягає поновленню, так як строк було пропущено через спробу оскаржити постанову до органу вищого рівня.

При вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі, суддя дійшов до наступного.

Відповідно до положень п. п. 2, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч зазначеним нормам права позивачем у позові не зазначено його офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Також суддя звертає увагу на той факт, що належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу (ВС/КАС у справі № 742/2298/17 від 17 вересня 2020 року).

Так, Верховний Суд дійшов висновку, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, тому позивачу необхідно визначитися з належним відповідачем.

Крім того, позивач не зазначив, якими доказами підтверджуються обставини, якими він обґрунтовує позовні вимоги, а саме: отримання оскаржуваної постанови 12 серпня 2020 року; звернення до вищого рівня зі скаргою (до позовної заяви не долучена скарга); отримання відповіді з ГУ Держгеокадастру 21 вересня 2020 року.

Також відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Водночас статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

18 березня 2020 року Великою Палатою Верховного Суду за наслідком розгляду касаційних скарг по адміністративній справі № 543/775/17 ухвалено постанову, в якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року, та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі викладеного, суд враховуючи висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17, зазначає, що за подання фізичною особою адміністративного позову про оскарження постанови про адміністративне правопорушення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак позивачем до позову не надано документа на підтвердження сплати судового збору, у зв`язку з чим йому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 гривні на р/р: UA0015423; Отримувач коштів УК у Сарат.р-ні/Саратськ. р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037959; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Саратський районний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем надано позовну заяву без додержання вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху та позивачеві необхідно виправити недоліки поданої позовної заяви.

Способом усунення недоліків позовної заяви є подання до канцелярії суду оригіналу платіжного документу, та надання позову в новій редакції відповідно до вимог чинного законодавства.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель в Одеській області Карпусь Анастасії Василівни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К. Ю. Рязанова