Справа № 807/205/16
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 вересня 2020 рокум. Ужгород№ 807/205/16

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Жирош С.Ю.

та осіб, які беруть участь у справі:

представника позивача - Король А.Ю.;

представника відповідача 1 - не з`явився;

представника відповідача 2 - не з`явився;

представника третьої особи 1 - не з`явився;

представника третьої особи - 2 - не з`явився;

представника третьої особи 3 - Жупан Ж.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" до Державної фіскальної служби України, Державної податкової служби України, про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державна казначейська служба України, Головне управління ДФС у Закарпатській області, Головне управління ДПС у Закарпатській області, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної фіскальної служби України, треті особи - Державна казначейська служба України, Ужгородської об`єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Закарпатській області про визнання протиправною бездіяльності щодо не зарахування шляхом не збільшення суми поповнення електронного рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України та зобов`язання зарахувати на рахунок № НОМЕР_1 у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника кошти у сумі 4486117,35 грн. відповідно до договорів про організацію взаєморозрахунків відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 року №375.

Постановою Закарпатського окружного адміністративного суму від 12 січня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року, позов задоволено в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду Касаційного адміністративного суду від 12 лютого 2019 року постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 січня 2017 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року скасовано, а справу № 807/205/16 направлено на новий розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій, Верховний Суд Касаційного адміністративного суду встановив, що судами попередніх інстанцій не проаналізовано лист Державної казначейської служби України від 18 грудня 2015 року №9-08/1161-32019 щодо інформації про надходження коштів в результаті проведених розрахунків за договором від 15 липня 2015 року № 5. Не надана оцінка листу Товариства з обмеженою відповідальністю «Програміка» від 25 січня 2016 року № 02-15/2 щодо передачі коригуючих реєстрів. Вказані документи та обставини не досліджені, не оцінені судами попередніх інстанцій, зміст, та правові наслідки цих документів не встановлені. Відтак мало місце порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, що і стало підставою для скасування судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року адміністративну справу №807/205/16 прийнято до розгляду суддею Гебеш С.А.

Протокольною ухвалою суду від 03 липня 2019 року замінено в порядку правонаступництва третю особу на ГУ ДФС у Закарпатській області.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2019 року провадження у даній справі зупинено на строк до 04 листопада 2019 року.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року закрито підготовче провадження в даній справі та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного від 10 березня 2020 року до участі у даній справі залучено: як співвідповідача - Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, код ЄДРПОУ - 43005393) та третю особу 3 - Головне управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ - 43143065).

В судовому засіданні представник позивача підтримав позов та просив задовольнити позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві, зокрема вказавши на те, що у зв`язку з набуттям чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" від 16.07.2015, доповнено підпунктом "в" - п. 200-1.4 ст. 200-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України). Зазначені зміни спрямовані на впорядкування податкових відносин при використанні субвенції з державного бюджету для сплати податкових платежів відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №375 від 04.06.2015 «Питання погашення у 2015 році заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню». За результатами цих змін на електронні рахунки в органах казначейства постачальників комунальних послуг повинні зараховуватись суми субвенцій з бюджету, які збільшуватимуть реєстраційну суму для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України. Позивачем було отримано субвенцію у загальній сумі 4486117,35 грн. Відповідна сума направлена на погашення заборгованості з податку на додану вартість. Однак, представник позивача в судовому засіданні наголошував, що на сьогоднішній день, вищевказані вимоги законодавства України відповідачем є невиконаними.

Будучи належним чином повідомленими про день, час та місце судового розгляду даної справи, представники відповідачів та третьої особи 1 та 2 у судове засідання не з`явилися.

В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву, із змісту якого вбачається, що відповідачі проти позову заперечують та просять відмовити у задоволенні позовних вимог. Зокрема, вказують на те, що у зв`язку з набуттям чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015, доповнено підпунктом "в" - п. 200-1.4 ст. 200-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України). Зазначені зміни спрямовані на впорядкування податкових відносин при використанні субвенції з державного бюджету для сплати податкових платежів відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №375 від 04.06.2015 «Питання погашення у 2015 році заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню». За результатами цих змін на електронні рахунки в органах казначейства постачальників комунальних послуг повинні зараховуватись суми субвенцій з бюджету, які збільшуватимуть реєстраційну суму для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України. Позивачем було отримано субвенцію у загальній сумі 4486117,35 грн. Відповідна сума направлена на погашення заборгованості з податку на додану вартість.

Представник третьої особи 1 подав письмові пояснення, з яких вбачається, що механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням рахунків в системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - СЕА ПДВ) встановлено Податковим кодексом України (далі - Кодекс) та Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 (далі - Порядок 569). На виконання п. 14 Порядку Казначейство подає ДФС в розрізі платників податку інформацію про суми поповнення електронних рахунків (в тому числі додаткових електронних рахунків) та залишків на таких рахунках у разі зарахування на них коштів. Інформація про проведення таких розрахунків з податку надавалася Казначейством до Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) у розрізі платників податку не пізніше наступного робочого дня з дати проведення таких розрахунків. Згідно з пунктом 200.2 статті 200 та пункту 200№.6 статті 200№ Кодексу перерахування коштів з рахунків в СЕАПДВ до бюджету або на поточний рахунок платника здійснюється Казначейством виключно на підставі реєстру ДФС. Незважаючи на те, що періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДФС та Казначейством, відповідно до Порядку усі операції щодо відкриття/закриття рахунків в системі електронного адміністрування ПДВ, перерахування сум податку з них, а також повернення помилково або надміру сплачених коштів, тощо здійснюються Казначейством виключно на підставі реєстрів ДФС (пункти 5, 7, 21, 26 Порядку). Угодою про інформаційне співробітництво між Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою України від 12.11.2014 та Протоколом № 1 до Угоди про інформаційне співробітництво між ДФС та Казначейством від 12.11.2014 (далі - Протокол № 1), визначено рамкові умови співробітництва ДФС та Казначейства в процесі електронного адміністрування податку на додану вартість, зокрема, структуру, формат, регламент та строки передачі інформації в умовах дії системи електронного адміністрування податку на додану вартість. На підставі інформації Казначейства про проведення розрахунків, ДФС повинна для поповнення електронного рахунка платника податку сформувати, та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації, надіслати Казначейству коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків. Також зазначив, що на підставі надісланих ДФС коригуючих реєстрів типу 9 від 26.05.2017 Казначейство зменшило позивачу суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковувалась Казначейством до виконання в повному обсязі на загальну суму 1 302 558 гривень. Інших коригуючих реєстрів, сформованих ДФС згідно з пунктом 9 Порядку 569 щодо зменшення суми наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, до Казначейства не надходило. Просив врахувати надані пояснення при розгляді справи.

Представник третьої особи 3 у судовому засіданні заперечила щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі та наголошувала, що податковою службою було вжито всіх заходів щодо дотримання вимог чинного законодавства України.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, представника третьої особи 3, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач отримав субвенцію у сумі 4486117,35 грн., а саме: 468381,00 грн. згідно з договором №5 від 15.07.2015 року про організацію взаєморозрахунків, дата платежу 28.08.2015 року; 2498905,09 грн. згідно з договором №15 від 01.12.2015 року про організацію взаєморозрахунків, дата платежу 17.12.2015 року; 856000,00 грн. згідно з договором №16 від 01.12.2015 року про організацію взаєморозрахунків, дата платежу 17.12.2015 року; 662831,26 грн. згідно з договором №17 від 01.12.2015 року про організацію взаєморозрахунків, дата платежу 17.12.2015 року.

Так, відповідні суми направлені на погашення заборгованості з податку на додану вартість, що підтверджується платіжними дорученнями.

Зокрема, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 року №71-VІІІ було доповнено статтею 200-1 ПК України та передбачено електронне адміністрування податку на додану вартість.

Так, Законом України від 16 липня 2015 року № 643-VII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» (далі - Закон України № 643), який набрав чинності 29.07.2015, було доповнено пп. «в» п. 200-1.4 ст. 200-1 ПК України.

Позивач листом «Щодо електронного адміністрування податку на додану вартість» від 01.03.2016 року №354 звернувся до відповідача, до третьої особи 2 до щодо вжиття всіх можливих заходів щодо припинення порушення порядку адміністрування податку на додану вартість та забезпечення можливості позивачеві проводити реєстрацію податкових накладних, зокрема, шляхом своєчасного відображення проведених взаєморозрахунків (а.с. 78-79).

Відповідач листом від 12.03.2016 року надав відповідь позивачеві на його лист від 01.03.2016 року №354, а саме повідомив, що на підставі отриманої від третьої особи 1 інформації про проведення розрахунків із погашення заборгованості з різниці у тарифах відповідач надає до третьої особи 1 коригуючі реєстри та відповідно до вказаних реєстрів третя особа 1 зменшує залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується третьою особою 1 до виконання в повному обсязі і повідомляє про це відповідача, відтак між відповідачем, третьою особою 1 та Міністерством фінансів України проводиться робота у напрямі забезпечення безумовного виконання вимог ПК України та врахування таких сум у СЕА (а.с. 82-83).

Також, листом від 23.03.2016 року №1172/10/07-01 третя особа 2 надала відповідь позивачеві на лист від 01.03.2016 року №354 та повідомила, що враховуючи те, що ведення та супроводження системи електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюється на центральному рівні, третя особа 2 звернулася до відповідача з проханням сприяти у вирішенні проблемного питання щодо виконання пункту 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, зі змінами затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 18.11.2015 року № 967 .

Крім того, відповідач листом від 29.08.2016 року № 18623/6/99-99-15-01-03-15 повідомив, що порядок та строки врахування сум зменшення картотеки Казначейства в поповнення електронного рахунку встановлюється Кабінетом Міністрів України. Такий порядок та строки визначені п. 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, однак існуючий порядок не дає можливості збільшити реєстраційну суму платника на суму проведених розрахунків у разі відсутності картотеки. Таким чином, відповідач в листі від 29.08.2016 року № 18623/6/99-99-15-01-03-15 зазначає, що після внесення відповідних змін до п. 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569, в системі електронного адміністрування податку на додану вартість будуть відображені суми субвенцій з погашення заборгованості з різниці в тарифах, отримані платниками податків у 2015 році відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №375, а тому проект постанови не потребує доопрацювання.

Відповідно до пп. «в» п. 200-1.4 ст. 200-1 ПК України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти, зокрема з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.11.2015 року №967 внесено зміни до п.9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569 (далі - Порядок № 569), в частині відображення в системі електронного адміністрування податку на додану вартість сум сплаченого податку при проведенні розрахунків платників податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування. Дані зміни набрали чинності 01.12.2015 року.

Згідно з пунктом 9 Порядку №569 у разі проведення органами Казначейства розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до закону про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку, в поповнення електронного рахунка враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, за коригуючими реєстрами.

Інформація про проведення таких розрахунків з податку надається Казначейством до ДФС у розрізі платників податку не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати проведення таких розрахунків.

На підставі інформації про проведення розрахунків, отриманої від Казначейства, ДФС формує та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації надсилає Казначейству коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків.

У день отримання коригуючих реєстрів Казначейство зменшує залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, та повідомляє про це ДФС.

ДФС на підставі інформації про зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації збільшує суму поповнення електронного рахунка такого платника податку на суму такого зменшення.

Зазначені зміни спрямовані на впорядкування податкових відносин при використанні субвенції з державного бюджету для сплати податкових платежів відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №375 від 04.06.2015 року «Питання погашення у 2015 році заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню».

За результатами цих змін на електронні рахунки в органах казначейства постачальників комунальних послуг повинні зараховуватись суми субвенцій з бюджету, які збільшуватимуть реєстраційну суму для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України.

Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника податків, податковий та індивідуальний податковий номер платника податків та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету (крім сум податкового боргу за податковими зобов`язаннями з податку на додану вартість, що підлягали сплаті до державного бюджету та за якими сформовано реєстр для перерахування коштів до державного бюджету з рахунка у системі електронного адміністрування відповідно до пункту 200.2 статті 200 цього Кодексу). Порядок формування та надсилання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, такого реєстру визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Порядком формування та надсилання реєстру платників податків для перерахування коштів до бюджету в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість в умовах дії системи електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 листопада 2015 року № 1009 (далі - Наказ № 1009) визначено механізм формування та надсилання Державною фіскальною службою України реєстру для перерахування Державною казначейською службою України коштів з рахунків платників податку, відкритих у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, до бюджету в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість таких платників податку (далі - Реєстр).

Пунктом 3 Наказу № 1009 визначено, що реєстр надсилається ДФС до Казначейства в електронному вигляді з дотриманням вимог законодавства щодо захисту інформації не пізніше наступного робочого дня, що настає за днем його формування.

Отже, саме ДФС формує реєстр в електронному вигляду та надсилається такий реєстр до Казначейства. Наказом № 1009 та жодним іншим нормативним актом не визначено обов`язку Казначейства щодо перевірки реєстрів надісланих ДФС в частині підстав його формування.

Угодою про інформаційне співробітництво між Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою України від 12.11.2014 та Протоколом № 1 до Угоди про інформаційне співробітництво між ДФС та Казначейством від 12.11.2014 (далі - Протокол № 1), визначено рамкові умови співробітництва ДФС та Казначейства в процесі електронного адміністрування податку на додану вартість, зокрема, структуру, формат, регламент та строки передачі інформації в умовах дії системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відповідно до п. 3.1. Протоколу № 1 передача інформації відбувається в електронному вигляді засобами інформаційної системи «Єдине вікно подання звітності» (ДФС) та автоматизованої системи «Є-Казна» (ДКСУ) із застосуванням криптографічного захисту інформації та електронного цифрового підпису.

Додатком до Протоколу № 1 від 12.11.2014 до Угоди про інформаційне співробітництво між Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою У країни від 12.11.2014 (у редакції від 09.06.2015) (далі - Додаток до Протоколу № 1)визначено формат та структуру інформації, яка має міститися у реєстрах ДФС.

Так, у п. 8.1 зазначено, що повідомлення подається у форматі ХМL. Блок даних, кожного повідомлення представляється у вигляді окремого ХМL-документа версії 1.0 з кодуванням windows-1251.

Повідомлення містить дані щодо сум ПДВ, які підлягають перерахуванню до бюджету або на спеціальний рахунок платника податку, що обрав спеціальний режим оподаткування.

Відповідно до п. 9.1. Додаток до Протоколу № 1 кожне отримане ХМL-повідомлення перевіряється на відповідність загальній ХSD-схемі. Повідомлення, що не відповідають ХSD-схемі, не приймаються та повертаються постачальнику інформації.

Проте, Протокол № 1 з додатками чіткою мірою не охоплює весь спектр технічних питань (зокрема, алгоритмів обробки, протоколів обміну, структури XSD-схеми, тощо).

Відповідно до пункту 4.3 Протоколу № 1 питання, не визначені цим Протоколом, вирішуються в робочому порядку за взаємним погодженням сторін.

Тому, Казначейством запропоновано зазначені питання зафіксувати у Специфікації взаємодії з системами автоматизації ДФС (далі - Специфікація взаємодії).

Розділом 9.2 «Передача реєстру сум податку» Специфікації взаємодії визначено структуру, зміст та електронний вираз реєстру сум податку, який надходить до Казначейства.

Так, реєстри ДФС відповідно до вказаних документів надходять до Казначейства у вигляді окремого ХМL-документа в якому міститься програмний код з даними визначеними ХSD-схемою, яка міститься у Додатку до Протоколу № 1 та Специфікації взаємодії.

Так, Казначейством в автоматичному режимі програмним продуктом перевіряються реєстри ДФС на відповідність вимогам до основних реквізитів повідомлення та ХSD-схемі.

З огляду на вищевикладене, реєстри ДФС, які надходять до Казначейства, не мають документального виразу та надання Казначейством таких реєстрів у паперовому або електронному (програмним продуктом застосовується криптографічний захист інформації) вигляді не вбачається можливим.

На підставі інформації Казначейства про проведення розрахунків, ДФС повинна для поповнення електронного рахунка платника податку сформувати, та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації, надіслати Казначейству коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків.

Відповідно до Порядку взаємодії органів Міністерства доходів і зборів України та органів Державної казначейської служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого Міністерством доходів і зборів України та Міністерством фінансів України від 04.12.2013 № 760/1031 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 грудня 2013 р. за № 2193/24725 (діяв на момент спірних відносин) Головні управління Державної казначейської служби України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі до 11 год. 00 хв. дня, що настає за звітним, передають Головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі Міндоходів:

- відомості про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями та з аналітичних рахунків, на яких відображена інформація про надходження у гривневому еквіваленті іноземної валюти, зарахованої на рахунки Казначейства України, відкриті в установах банків, отримані від Казначейства України, у вигляді технологічного файла @B (глава 1 додатка 1);

- відомості про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B (глава 1 додатка 1);

- відомості про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B, за винятком інформації про надходження від платників податків, які знаходяться на обліку у Міжрегіональному головному управлінні Міндоходів - Центральному офісі з обслуговування великих платників (далі - ЦО) та у спеціалізованих державних податкових інспекціях Міндоходів (далі - СДПІ) (глава 1 додатка 1);

- "Звіт про виконання державного бюджету за доходами та іншими надходженнями" і "Звіт про виконання місцевих бюджетів за доходами" (глава 2 додатка 1);

- "Звіт про виконання державного бюджету за доходами та іншими надходженнями" і "Звіт про виконання місцевих бюджетів за доходами", за винятком інформації про надходження від платників податків, які знаходяться на обліку у ЦО та СДПІ (глава 2 додатка 1);

- відомість розподілу платежів до бюджету, які надійшли на рахунок 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами", в електронному вигляді (глава 3 додатка 1) або її паперову копію (додаток 2 до Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики);

- відомість розподілу платежів між рівнями місцевого бюджету, які надійшли на рахунки 3321 "Кошти, які підлягають розподілу між рівнями бюджету", в електронному вигляді (глава 3 додатка 1) або її паперову копію (додаток 2);

- відомість розподілу коштів, тимчасово віднесених на доходи місцевого бюджету, які надійшли на рахунки 3421 "Кошти, тимчасово віднесені на доходи місцевого бюджету, що підлягають розподілу", в електронному вигляді (глава 4 додатка 1) або її паперову копію (додаток 3);

- виписки з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів (глава 5 додатка 1);

- виписки з рахунків за надходженнями до державного бюджету митних платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів за правилами формування найменувань файлів для головних управлінь Міндоходів (додаток 4).

Отже, інформація про зарахування коштів на рахунок за надходженнями відповідно до проведених розрахунків згідно із Порядком взаємодії органів Міністерства доходів і зборів України та органів Державної казначейської служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України, Міністерства фінансів України від 04.12.2013 №760/1031, надавалась Казначейством до ДФС у вигляді технологічного файла @B.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної фіскальної служби та визнання таким, що втратив чинність, деяких актів Кабінету міністрів України» від 06.08.2014 № 311 Головне управління Міндоходів у Закарпатській області реорганізовано у Головне управління ДФС у Закарпатській області.

На підставі наведеного Головним управлінням Державної казначейської служби України у Закарпатській області 29 серпня 2015 року та 18 грудня 2015 року відповідно сформовано виписку та файл @B які надано органам Головному управлінню ДФС у Закарпатській області.

Враховуючи наведене у органів ДФС уже на наступний день після здійснення перерахунку коштів була наявна вичерпна інформація в електронному вигляді.

Крім того, на виконання вимог п.9 Порядку 569, Казначейство листом повідомляло ДФС про зарахування до загального фонду державного бюджету податку на додану вартість згідно з зазначеним договором.

Таким чином, Казначейство у повному обсязі забезпечило виконання своїх зобов`язань, як в частині надання субвенцій, так і в частині зарахування податку на додану вартість до державного бюджету та інформування про це ДФС.

З 11.11.2016 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 09.11.2016 №788 «Про внесення змін до Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість», відповідно до якої на підставі отриманої від Казначейства інформації ДФС зменшує суми залишку узгоджених податкових зобов`язань з податку платника, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що виникли на підставі податкових декларацій з податку, які обліковуються в ДФС та збільшує суму поповнення електронного рахунка платника податку на суму зменшення зазначеного залишку, після чого формує та надсилає Казначейству коригуючі реєстри на суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі.

У день отримання коригуючих реєстрів Казначейство на підставі таких реєстрів зменшує суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, про що повідомляє ДФС.

Так, на підставі надісланих ДФС коригуючих реєстрів типу 9 від 26.05.2017 Казначейство зменшило КП ВУ Водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгород (03344326) суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковувалась Казначейством до виконання в повному обсязі на загальну суму 1302 558 гривень, а саме:

Коригуючі реєстри типу 9, надіслані ДФС пакетами:

№ 2899319 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 70 647,02 грн.;

№ 2899314 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 244 323,00 грн.;

№ 2899313 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 74 008,98 грн.;

№ 2899315 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 336 001,00 грн.;

№ 2899316 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 414 120,00 грн.;

№ 2899317 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 104 221,00 грн.;

№ 2899318 - сума, на яку Казначейство зменшено наявний залишок узгоджених податкових зобов`язань 59 237,00 грн.

Дана обставина, зазначена в письмових поясненнях третьої сторони 1, підтверджується відповідачем, третьою особою 2 та не заперечується позивачем.

Інших коригуючих реєстрів типу 9, сформованих ДФС згідно з пунктом 9 Порядку 569 щодо зменшення суми наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, до Казначейства не надходило. При цьому суд звертає увагу, що дане часткове зменшення позивачу суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, відбулося 26.05.2017р., тобто через значний період після здійсненням позивачем сплати ПДВ та звернення до суду з позовом.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи листа третьої особи 1 від 18.12.2015 року №9-08/1161-32019, остання на виконання пункту 9 Порядку № 569 надала відповідачеві інформацію щодо зарахованих 17.12.2015 року сум з податку на додану вартість за результатами проведених розрахунків відповідно допостанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 року № 375 «Питання погашення у 2015 році заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, палення та водопостачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню».

На підставі інформації третьої особи 1 про проведення розрахунків відповідач відповідно до пункту 9 Порядку № 569 повинен сформувати та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації надіслати третій особі 1 коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав але не більше суми проведених розрахунків. Однак, відповідачем такі коригуючі реєстри не надавались.

Крім того, як вбачається з листа третьої особи 1 від 18.08.2016 року №12-08/54-14179, починаючи з 11 грудня 2015 року третьою особою 1 надавалася до відповідача інформація про проведені розрахунки у грудні 2015 року, проте коригуючі реєстри за формою, яка передбачена чинною Специфікацією взаємодії системи Казначейства з системою ДФСУ, до третьої особи 1 від відповідача не надходили, відповідно суми податку на додану вартість, сплачених платниками за результатами проведених розрахунків згідно з Постановою №375 не відображені в системі електронного адміністрування податку на додану вартість (а.с. 76-77).

Також, відповідно до листа від 18.08.2016 року №12-08/54-14179 третя особа 1 листом від 25.05.2016 року №14-08/660-9083 надіслала до відповідача погоджений із зауваженнями проект постанови Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до п. 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість».

Зважаючи на те, що Головним управлінням Державної казначейської служби України у Закарпатській області 29 серпня 2015 року та 18 грудня 2015 року відповідно сформовано виписку та файл @B, які надано Головному управлінню ДФС у Закарпатській області, у органів ДФС уже на наступний день після здійснення перерахунку коштів була наявна вичерпна інформація в електронному вигляді, надана їм у спосіб відповідно до вимог чинного законодавства про сплату позивачем вищезазначених сум ПДВ.

Із листа від 25.01.2016 року № 02-15/2 ТОВ «Програміка» слідує, що 18 січня 2016 року коригуючі реєстри коректно передані Державній казначейській службі України, по усіх пакетах саме типу 8 отримано в автоматизованій системі "Є-Казна" квитанцію зі статусом "NEW". Проте коригуючі реєстри за формою (саме типу 9), яка передбачена чинною Специфікацією взаємодії системи Казначейства з системою ДФСУ, до третьої особи 1 від відповідача не надходили, відповідно суми податку на додану вартість, сплачених платниками за результатами проведених розрахунків згідно з Постановою №375 не відображені в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Доказів надіслання відповідачем третій стороні 1 коригуючих реєстрів типу 9 (крім таких реєстрів від 26.05.2017), відповідач не надав.

Із наданої казначейством довідки, доданої до листа від 18 грудня 2015 року №9-08/1161-32019, вбачається лише інформація про надходження коштів в результаті проведених розрахунків за договорами від 01 грудня 2015 року №15, від 01 грудня 2015 року №16 і від 01 грудня 2015 року №17, тоді як по договору від 15 липня 2015 року № 5 така інформація в зазначеній довідці відсутня., хоча матеріалами справи встановлено, що 29 серпня 2015 року та 18 грудня 2015 року третьою стороною 1 сформовано виписку та файл @B, які надано Головному управлінню ДФС у Закарпатській області

Часткове зарахування вказаних коштів у сумі 1 302 558 гривень стало можливим тільки після надіслання ДФС (відповідачем) коригуючих реєстрів типу 9 від 26.05.2017, відповідно до яких Казначейство зменшило позивачу суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковувалась Казначейством до виконання в повному обсязі

Протиправна бездіяльність відповідача полягає в тому, що інших коригуючих реєстрів типу 9, сформованих ДФС згідно з пунктом 9 Порядку 569 щодо зменшення суми наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань, не сплачених до бюджету, відповідач до Казначейства (третьої особи 1) не надсилав, а коригуючі реєстри типу 9 від 26.05.2017 були надіслані через півтора року після сплати позивачем вищезазначених сум ПДВ.

Тобто, сума субвенції в розмірі 4486117,35 грн. тільки частково (у розмірі 1302 558 гривень) була зарахована на електронний рахунок, що спричинило неможливість реєструвати податкові накладні споживачами послуг позивача з жовтня 2015 року в системі електронного декларування, відтак споживачі послуг позивача - платники податку на додану вартість не можуть включити до свого податкового кредиту суми відшкодування податку на додану вартість відповідно до ст. 198 ПК України.

Таким чином, враховуючи вищенаведене та вимоги чинного законодавства України, суд приходить до висновку, що відповідачем протиправно не зараховано шляхом не збільшення суми поповнення електронного рахунку позивача у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України, у порушення пункту 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись статтями 6, 9, 72-76, 242 -246, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (88017,Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Митна, буд. 1, код ЄДРПОУ - 03344326) до Державної фіскальна служба України (04655, м. Київ, Львівська площа, 8, код ЄДРПОУ - 39292197), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, код ЄДРПОУ - 43005393) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державна казначейська служба України, Головне управління ДФС у Закарпатській області, Головне управління ДПС у Закарпатській області - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України (04655, м. Київ, Львівська площа, 8, код ЄДРПОУ - 39292197) щодо не зарахування шляхом не збільшення суми поповнення електронного рахунку Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України (04655, м. Київ, Львівська площа, 8, код ЄДРПОУ - 39292197) зарахувати на рахунок Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (м. Ужгород, вул. Митна, 1, ) № НОМЕР_1 у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника кошти у сумі 3183559,35 (три мільйони сто вісімдесят три тисячі п`ятсот п`ятдесят дев`ять гривень тридцять п`ять копійок) грн. відповідно до договорів про організацію взаєморозрахунків відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 року № 375.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (м. Київ-53, Львівська площа, 8, ) на користь Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (м. Ужгород, вул. Митна, 1, ) понесені судові витрати в сумі 2756,00 (дві тисячі сімсот п`ятдесят шість гривень) грн., що сплачені згідно платіжного доручення № 3826 від 10 березня 2016 року.

5. В решті позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

В разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 12 жовтня 2020 року, у зв`язку із перебуванням головуючого у розгляді виборчої справи за № 260/3295/20

СуддяС.А. Гебеш