Справа № 340/812/20
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2020-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2020 року м. Кропивницький Справа №340/812/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження (письмового провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області

про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації.

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації Головного управління ДПС у Кіровоградській області, викладеної в листі від 31.01.2020 р., реєстраційний номер в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій №374/М/ІПК/11-28-33-01-17.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 09.01.2020 р. він звернувся до Головного управління ДПС у Кіровоградській області ДПС України з метою отримання індивідуальної податкової консультації у письмовій формі, в якій просив пояснити: чи існує обов`язок для нього, як адвоката, сплачувати єдиний внесок, при умові, що єдиний внесок за нього сплачує роботодавець. Відповідач надав індивідуальну податкову консультацію, викладену у листі від 31.01.2020 р. №374/М/ІПК/11-28-33-01-17, у якій зазначив про зобов`язання своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок до визначеної ст.7 Закону №2464 бази нарахування єдиного внеску незважаючи на наявність трудових відносин з роботодавцем. Позивач вважає таку позицію податкового органу помилковою та такою що суперечить законодавству. Також позивач посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 27.11.2019 р. №160/3114/19.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.28-29). Представник відповідача зауважує, що згідно інформаційних баз даних ДПС України ОСОБА_1 перебуває на обліку в Кропивницькому управлінні ГУ ДПС у Кіровоградській області з 27.06.2019 р., як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю. У розумінні Закону №2464 роботодавці та особи, які проводять незалежну професійну діяльність, розглядаються як окремі платники єдиного внеску. Отже, платник єдиного внеску визначений у ст.4 Закону №2464, перебуваючи на обліку у контролюючому органі, зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок до визначено ст.7 Закону №2464 бази нарахування єдиного внеску незважаючи на наявність трудових відносин з роботодавцем.

Позивачем подано відповідь на відзив у якій зазначено, що відзив на позовну заяву є копією індивідуальної податкової консультації від 31.01.2020 р., наданої ГУ ДПС у Кіровоградській області, ніяких нових доводів чи обґрунтувань у правомірності прийнятого рішення ГУ ДПС в області не містить. Позивач звертає увагу на те, що відповідач ніяким чином не спростовує положення пп.14.1.226 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України та ст.ст.4, 7 Закону про те, що особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування лише при умові, що така особа не є найманим працівником в межах такої незалежної професійної діяльності і що вона отримує дохід саме від такої незалежної професійної діяльності. Не звернуто також увагу на те, що податкове законодавство України ґрунтується, зокрема на презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платника податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу. Окрім того, у відзиві на позовну заяву ніяким чином не відреаговано на наведену у позові існуючу судову практику у справах даної категорії. На думку позивача, відзив на позовну заяву є формальним та таким, що ніяким чином не спростовує позовних вимог (а.с.40).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.03.2020 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с.24).

16.04.2020 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.41).

Заяв, клопотань від учасників процесу до суду не надходило. Інші процесуальні дії у справі не вчинялися.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 15.03.2019 р. набув право на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.13) та 27.06.2019 р. узятий Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області на облік, як особа, яка здійснює незалежну професійну діяльність (а.с.14-15).

Наказом Філії публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» в м. Кропивницькому від 21.06.2019 р. №59-к «Про прийом на роботу ОСОБА_1 » ОСОБА_1 прийнятий з 26.06.2019 р. на посаду провідного юрисконсульта юридичної служби (а.с.17).

З огляду на розрахунковий листок за період з червня 2019 року по лютий 2020 року Філією публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» в м. Кропивницькому при виплаті заробітної плати ОСОБА_1 утримується ПДФО та сплачується єдиний соціальний внесок (а.с.19-20).

09.01.2020 р. ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у Кіровоградській області за податковою консультацією стосовно того, чи повинен він сплачувати ЄСВ як самозайнята особа, яка має статус адвоката при умові, що єдиний соціальний внесок за нього сплачує його роботодавець, з яким він з яким він перебуває у трудових відносинах (а.с.3).

Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області надано ОСОБА_1 індивідуальну податкову консультацію від 31.01.2020 р. №374/М/ІПК/11-28-33-01-17 у якій зазначено, що платник єдиного внеску визначений у ст.4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 р. №2464-VI, перебуваючи на обліку у контролюючому органі, зобов`язаний своєчасно нараховувати і сплачувати єдиний внесок до визначеної ст.7 Закону №2464 бази нарахування єдиного внеску незважаючи на наявність трудових відносин з роботодавцем (а.с.4-6).

Зазначена індивідуальна податкова консультація одержана позивачем 03.03.2020 р., що підтверджується відміткою на поштовому відправленні та не спростовано відповідачем (а.с.6).

У розумінні пп.14.1.1721 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України індивідуальна податкова консультація - роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Відповідно до абз.1 п.52.1 ст.52 Податкового кодексу України за зверненням платників податків у паперовій або електронній формі контролюючий орган, визначений підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, надає їм безоплатно індивідуальні податкові консультації з питань практичного застосування окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, протягом 25 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.

Пунктом 52.2 статті 52 Податкового кодексу України визначено, що індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.

Згідно з п.53.2 ст.53 Податкового кодексу України платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому у паперовій або електронній формі індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору.

Скасування судом наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації є підставою для надання нової податкової консультації з урахуванням висновків суду.

Протягом 30 календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду про скасування наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, або контролюючий орган з урахуванням висновків суду зобов`язані опублікувати узагальнюючу податкову консультацію або надати платнику податків індивідуальну податкову консультацію.

Оскаржена позивачем індивідуальна податкова консультація стосується питання сплати єдиного соціального внеску адвокатом (особою, яка провадить незалежну професійну діяльність) за умови сплати такого внеску його роботодавцем.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 р. №2464-VI (далі за текстом - Закон №2464).

Пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону №2464 визначено, що єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Пунктом 5 частини 1 статті 4 Закону №2464 з поміж інших платників єдиного внеску визначено й осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

З огляду на п.1 ч.1 ст.7 Закону №2464 єдиний внесок нараховується: для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого) частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону №2464 єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб-підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 51 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Суд враховує, що відносини щодо адміністрування єдиного внеску при одночасному перебуванні фізичної особи в трудових відносинах та наявності у неї права на здійснення незалежної професійної діяльності, яку особа фактично не здійснює, Законом №2464 не врегульовано.

Однак, із системного аналізу вищевказаних норм встановлено, що платниками єдиного соціального внеску є самозайняті особи, зокрема, адвокати, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально. При цьому необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності індивідуально та отримання доходу від такої діяльності, який і є базою для нарахування єдиного соціального внеску. Тобто саме дохід особи від такої діяльності є базою для нарахування, проте за будь-яких умов розмір єдиного соціального внеску не може бути меншим за розмір мінімального страхового внеску за місяць. Водночас, за відсутності бази для нарахування єдиного соціального внеску у відповідному звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, законодавство встановлює обов`язок особи самостійно визначити цю базу, але її розмір не може бути меншим за розмір мінімальної заробітної плати.

Таким чином, метою встановлення розміру мінімального внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

На підставі викладеного можна зробити висновок, що, з урахуванням особливостей форми діяльності самозайнятих осіб, саме задля досягнення вищевказаної мети збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, законодавством встановлено обов`язок сплати особами мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу від їх діяльності.

Викладене узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 27.11.2019 р. у справі №160/3114/19 (провадження №К/9901/25439/19). При цьому у зазначеній постанові Верховний Суд зробив правовий висновок відповідно до якого особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.

Інше тлумачення норм Закону №2464 щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДПС і мають свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, та які одночасно перебувають у трудових відносинах в межах цієї діяльності, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.

Таким чином, прийнята відповідачем індивідуальна податкова консультація від 31.01.2020 р. №374/М/ІПК/11-28-33-01-17 містить помилкові висновки щодо питання сплати єдиного соціального внеску адвокатом (особою, яка провадить незалежну професійну діяльність) за умови сплати такого внеску його роботодавцем, а тому підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 840,80 грн. (а.с.22), а тому суд стягує на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати (судовий збір) у розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправною та скасувати індивідуальну податкову консультацію від 31 січня 2020 року №374/М/ІПК/11-28-33-01-17, надану Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок грн. 80 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області (, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду - 09 жовтня 2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт