Справа № 480/2636/20
Суддя: А.Б. Діска
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 жовтня 2020 року Справа № 480/2636/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Діски А.Б., розглянувши у спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/2636/20 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі за текстом позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі за текстом - відповідач, Управління ДАБК СМР), в якому просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.03.2020 № 32 (далі за текстом-Припис).
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ним проведено реконструкцію частини свого житлового будинку по АДРЕСА_1 . Відповідачем було проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за цією адресою. При цьому, проводячи позаплановий захід 18.03.2020, а також складаючи акт позапланового заходу та припис від 27.03.2020, відповідач діяв на підставі нечинної Постанови Кабінету Міністрів України, що є порушенням ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI та ст. 19 Конституції України. Крім того, актом №32 від 27.03.2020 не зафіксовано такого виду порушення, як самочинне будівництво підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху, у акті не зафіксовано норми законодавства, які порушив позивач і які регулюють питання самочинного будівництва, тому до оспорюваного припису їх включено протиправно. Також, на думку позивача, припис є протиправним, оскільки встановлення підпираючих мансардний поверх опор, а також будівництво вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху не є самочинним будівництвом. Реконструкція виконувалась згідно з затвердженою документацією, без зміни зовнішніх геометричних розмірів цегляного фундаменту квартири, замовником (він же і підрядник) не порушено законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, не включалось до завдання на проектування вимог, які б суперечили законодавству України.
Ухвалою суду від 30.04.2020, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідачем надано відзив на позовну заяву (а.с. 106-113), в якому просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, оскільки ОСОБА_1 , на земельній ділянці Сумської міської ради, біля житлового будинку по АДРЕСА_2 допустив самочинне будівництво підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху, за відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку. Управлінням архітектури та містобудування Сумської міської ради 24.05.2018 видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_3 " відповідно до п. 4 яких встановлено, що реконструкція виконується в межах існуючих розмірів фундаменту житлового будинку шляхом улаштування в горищній частиніні будинку мансардних житлових приміщень. Але в дійсності відбулося будівництво мансардного поверху з встановленням опор та фундаменту під ними на землях територіальної громади м. Суми, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху, тобто відбулася зміна геометричних розмірів фундаментів житлового будинку. Такими діями позивач допустив самочинне будівництво підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху, що є порушенням ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", а тому відповідачем за результатами перевірки правомірно складено оспорюваний Припис, яким вимагається усунути порушення вимог вказаної норми шляхом демонтажу самовільно збудованих на земльній ділянці Сумської міської ради, біля житлового будинку по АДРЕСА_2 , підпираючих мансардий поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху.
Перевірка проведена у відповідності до норм Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і постанова Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 "Про оптимізацію органів державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду", якою зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" не позбавляє відповідача повноважень здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль шляхом проведення позапланових перевірок.
Крім того, на виконання вимог ухвали суду відповідачем 08.09.2020 надано Положення про управління державного архітектурного будівельного контролю Сумської міської ради від 28.09.2016, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 25.01.2017 № 1673-МР (зі змінами) (а.с.147-151).
Дослідивши матеріали справи, повно та об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.
У відповідності до договору дарування від 19.04.2017 (а.с. 15-17) та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.04.2017 (а.с 18) позивач зазначений власником квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 35,3 кв.м.
У 2017 році позивач замовив, а ФОП ОСОБА_2 виконав ескізний проект реконструкції частини житлового будинку з надбудовою мансарди по АДРЕСА_1 (а.с. 22-50). Також експертом Коджушко В.П. виконано звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта-квартири АДРЕСА_3 (а.с. 51-61).
Управлінням архітектури та містобудування Сумської міської ради 24.05.2018 видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - реконструкція кваритири АДРЕСА_3 (а.с. 130-131).
На підставі виявлення факту самочинного будівництва начальником Управління ДАБК СМР видано наказ про проведення позапланового заходу від 12.03.2020 року №52-ОД щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розташованого у АДРЕСА_1 . У зв`язку з чим головному спеціалісту відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Резніку О.М. було видано направлення для проведення позапланового заходу від 12.03.2020 № 32 (а.с. 122) на проведення позапланової перевірки у строк з 16.03.2020 по 27.03.2020 щодо правомірності виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розташованого у м. Суми, вул. Петропавліська, 113, кв. 5.
За результатами перевірки складено акт від 27.03.2020 № 32 (а.с. 123-129) та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.03.2020 № 32 (а.с. 132-133).
Приписом вимагається усунути порушення ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" шляхом демонтажу самовільного збудованих на земльній ділянці Сумської міської ради, біля житлового будинку по вул. Петропавлівській, 113, підпираючих мансардий поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху.
Позивач не погоджуючись із вказаним приписом, звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку відносинам, що склалися, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно із абз. 1-2 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
На момент призначення перевірки процедура здійснення заходів контролю, спрямованих на дотримання замовниками будівництва, які є фізичними особами вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначалася Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 "Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду" зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції містобудування. Вказану постанову було опубліковано в газеті "Урядовий кур`єр та вона набрала чиннисті 18.03.2020.
Отже, на момент проведення перевірки та винесення спірного Припису дію постанови, якою регламентується порядок державного архітектурно-будівельного контролю було зупинено.
Позивач, обгрунтовуючи позовні вимоги вказує, що відповідач в порушення вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та ст. 19 Конституції України при проведенні позапланового заходу та складанні акту і Припису діяв на підставі нечинної постанови Кабінету Міністрів України.
Проте, суд не погоджується з доводами позивача, зважаючи на наступне.
Так, у відповідності до абз. 3, 5 ч. 1 ст. 41, п. 3 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
Пунктами 2, підпунктом "а" пункту 3 частини 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Пунктами 1.4., 3.2.11. Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 28.09.2020 № 1673-МР визначено, що у своїй діяльності управління керується Конституцією України, законами України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про службу в органах місцевого самоврядування", "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими законами України, указами і розпорядженнями Президента України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Мінрегіону та Держархбудінспекції, іншими нормативними актами, рішеннями Сумської міської ради та її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови та цим Положенням. Управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих на території міста.
З аналізу вищенаведених норм вбачається, що, керуючись Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 28.09.2020 № 1673-МР, відповідач здійснює архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих на території міста, у порядку проведення позапланових перевірок з підстав виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
З огляду на вищевикладене, суд вважає необгрунтованими доводи позивача про відсутність у відповідача, на час виникнення спірних правовідносин, правових підстав для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у зв`язку з зупиненням дії постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".
Суд зазначає, що приписом вимагається усунути порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", шляхом демонтажу самовільно збудованих на земельній ділянці Сумської міської ради, біля житлового будинку по вул. Петропавліська, 113 підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного доверху.
Суд не може погодитися з твердженням позивача, що встановлення підпираючих мансардний поверх опор, а також будівництво вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху не є самочинним будівництвом.
Так, відповідно до п. 1 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" будівництвом є нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
Відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
В пункті 4 містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_3 " містобудівних умов та обмежень вказано, що реконструкція виконується в межах існуючих розмірів фундаменту житлового будинку шляхом улаштування в горищній частині будинку мансардних житлових приміщень (а.с. 131).
Однак, в наданому позивачем ескізному проекті реконструкції частини житлового будинку з надстройкою масандри по вул. Петропавліська 113, кв. 5 в м. Суми вказано, що проектом реконструкції, серед іншого передбачено: надстройку мансарди над пристройкою та частиною жилого будинку з розміщенням в ній 2-х жилих приміщень, влаштування тераси над входом в підвал, стійки під частину масарди та терасу-металеві, фундаменти під стійки-стовбчасті бетонні, вхід в підвал із монолітного залізобетона та набивних бетонних сходів (а.с. 29).
При цьому, доказів отримання правовстановлюючих документів на земельну ділянку, де розміщуются фундаменти під стійки-стовбчасті бетонні, вхід в підвал із монолітного залізобетона та набивних бетонних сходів, позивачем не надано.
Тобто, позивачем проведено реконструкцію квартири № 5 будинку 113 по вул. Петропавліська в м. Суми в тому числі з розміщенням фундаменту під стійки-стовбчасті бетонні, входу в підвал із монолітного залізобетона, змінивши зовнішні геометричні розміри фундаменту, на земльній ділянці, що не була відведена для цієї мети, що вважається самочинним будівництвом і, про що правомірно зазначено в оспорюваному приписі.
Позивач помилково вважає, що не зазначення в акті № 32 від 27.03.2020 такого виду порушення як самочинне будівництво підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху та норм законодавства, які порушив позивач і які регулюють питання самочинного будівництва, свідчить про протиправність оспорюваного припису, до якого вказані порушення включено відповідачем.
Як вже було зазначено, за результатами перевірки складено акт від 27.03.2020 № 32, в якому, серед іншого, відображено допущене позивачем порушення ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", якою визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Не зазначення в акті детального обгрунтування порушення ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", яке обгрунтовано в оспорюваному приписі, є недоліком при проведенні перевірки, який не спричиняє її незаконності.
Вказаний недолік є формальним, оскільки він не призвів до порушення процедурних гарантій суб`єкта містобудування, не спричинив наслідків, які унеможливили реалізацію позивачем своїх прав, чи їх захист.
Проте, суд наголошує, що згідно з ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Отже така, вимога органу ДАБК, як зобов`язання усунути порушення Закону України "Про архітектурну діяльність" шляхом демонтажу самовільно збудованих підпираючих масардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та масардного поверху може бути застосована лише за умови, що органом контролю застосовано усі можливі заходи, та перебудова чи усунення порушень прав чи інтересів інших осіб чи усунення порушень будівельних норм іншим шляхом є неможлива.
Верховний Суд за наслідками розгляду справ № 820/3183/16, № 813/6426/14, № 813/6284/14, № 814/2645/15, № 813/6423/14 сформулював висновки, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
В матеріалах справи, відсутні інші рішення відповідача, яким позивача зобов`язувалося провести інші дії щодо усунення виявлених порушень.
При цьому, відповідачем не доведено, що усунти порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", можливо лише шляхом застосування крайньої міри - демонтажу самовільно збудованих на земельній ділянці, біля житлового будинку по АДРЕСА_2 підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху, і використано усі заходи для усунення вказаного порушення.
Враховуючи викладене, суд вважає, що рішення відповідача прийнято необгрунтовано, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприйнятливим наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а тому не відповідає критеріям правомірності, визначених ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинстваУкраїни та підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування припису задовольнити.
Скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.03.2020 № 32.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.Б. Діска