Справа № 520/2610/2020
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2020 р. № 520/2610/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Севастьяненко К.О.

за участю:

секретаря судового засідання - Жукової О.С.,

представників позивача - Костіна К.В., Любченко А.П.,

представника відповідача - Франковського Є.В.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій", за адресою: Харківська область, м. Вовчанськ, вул. Привокзальна, буд. 3, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 05.03.2020 року відкрито провадження в зазначеній справі та призначено підготовче засідання.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки відповідач орендує лише частину приміщення в якому проведена перевірка та відповідачем усунуто деякі порушення зазначені в акті перевірки № 27 від 28.01.2020, що підтверджується відповідними доказами. Оскільки приміщення належить іншому суб`єкту господарювання, а АТ «ХПАС» є орендарем лише частини нежитлового приміщення, а тому не може на власний розсуд виконувати роботи з поліпшення та приведення приміщення до вимог чинного законодавства України. Просив суд в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 24.03.2020 зупинено провадження у справі до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів та режиму надзвичайної ситуації.

Ухвалою суду від 15.06.2020 поновлено провадження у справі.

Протокольною ухвалою суду від 15.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд його задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві та письмових поясненнях.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши та проаналізувавши докази у їх сукупності суд встановив наступне.

Вовчанським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", доручення Прем`єр - міністра України від 11.12.2019 року №44205/1/1-19, наказу від 13.12.2019 року №155 "Про проведення позапланових перевірок об`єктів", посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 27.01.2020 року № 22 Вовчанського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведена позапланова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлі Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій", за адресою: Харківська область, м. Вовчанськ, вул. Привокзальна, буд. 3.

За результатами перевірки складено акт № 27 від 28.01.2020, яким встановлено, що будівля Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій", за адресою: Харківська область, м. Вовчанськ, вул. Привокзальна, буд. 3, експлуатується з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Наявність саме вказаних порушень законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, зафіксованих в акті перевірки № 27 від 28.01.2020, стали підставою для звернення позивача з даним позовом.

Водночас, згідно наданого відповідачем відзиву та доданих до нього документів, судом встановлено, що відповідачем проведено ряд заходів на усунення виявлених під час перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме: п. 3 - коридор забезпечений евакуаційним освітленням; п.п. 4, 5, 7 - на пожежному щиті вказано порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів; на щиті розміщено: вогнегасники 3 шт., ящик з піском 1 шт., протипожежне покривало 1 шт., багор та гак 2 шт., лопати 2 шт., сокири 2 шт.;п. 8 - замінено світильник з захисного суцільного скла; п. 9 - в усьому приміщенні автостанції з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів здійснено за допомогою затискачів; п. 11 - електророзетки, вимикачі встановлені на негорючі основи; п. 12 - групові електрощитки оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказано номінальний струм апарата захисту; п. 13 - посвідчення № 102Р про проходження навчання з питань пожежної безпеки посадових осіб підприємств, установ, організацій видано ОСОБА_1 . Крім того, технічний стан вогнегасників перевірено, що підтверджується актами № 29 від 16.01.2020 та № 63 від 23.01.2020 виконаних робіт з технічного обслуговування вогнегасників; на автостанціях є інструкція з пожежної безпеки на автостанціях та інструкція щодо дій персоналу при виявленні пожежі затверджена директором ПАТ «ХПАС» 23.12.2019; наказом АТ «ХПАС» № 19 від 06.02.2020 заборонено використання тимчасових електромереж і побутових електроприладів не заводського виготовлення або з порушенням встановлених правил експлуатації.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України №1417 від 30.12.2014 та зареєстровані у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина 1).

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (частина 4).

Частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до статей 64, 66, 67 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до пунктів 1, 3 положення "Про Державну службу України з надзвичайних ситуацій", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 за №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями Державної служби України з надзвичайних ситуацій є: 1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; 2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; 3) внесення на розгляд Міністра внутрішніх справ пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах; 4) реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності.

Пунктом 7 положення "Про Державну службу України з надзвичайних ситуацій", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 за №1052, визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки визначені статті 68 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до якої посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів встановлені статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до частини 1 якої, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (пункт 1); нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій (пункт 4); невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність (пункт 6); відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій (пункт 8); відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту (пункт 9); неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання (пункт 10); проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають (пункт 11).

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Пожежна безпека це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до пункту 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України вказаної статті техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Захід реагування у вигляді повного зупинення та заборони експлуатації будівель є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

З огляду на це, оцінюванню підлягає питання, чи є захід реагування співмірним до мети його застосування і що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами. При цьому, метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров`ю людей, але їх настання є вірогідною подією.

Під час розгляду справи судом встановлено, що між ТОВ «Кобра» та ПАТ «Харківське підприємство автобусних станцій» укладено договір оренди нерухомого майна від 20.05.2011 року. П. 1.1. та п. 1.1.2. договору орендодавець передав орендареві у строкове, платне користування нерухоме майно: частину нежитлової будівлі, що розташована м. Вовчанськ Харківської області за адресою площа Привокзальна, 3 та належить орендодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 22.08.2007 року, орендна площа 35 кв.м.

До матеріалів справи також надано повідомлення ТОВ «Кобра» про розірвання договору оренди вих. № 9 від 10.03.2020 відповідно до якого договір оренди приміщення б/н від 20.05.2011 року, вважається розірваним з 14.03.2020 після складання акту прийому передачі нерухомого майна. Копію відповідного акту від 13.03.2020 також надано до матеріалів справи.

Отже з матеріалів справи вбачається, що на час розгляду справи АТ «ХПАС» не орендує приміщення та не здійснює господарської діяльності у частині нежитлової будівлі, що розташована АДРЕСА_1 , а отже останній є неналежним відповідачем по даній справі.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд відмічає, що задоволення позовних вимог шляхом застосування заходів реагування шляхом заборони експлуатації будівель, приміщень, споруд Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій", який станом на день розгляду справи не має відношення до приміщення, що перевірялось позивачем не відповідає завданню адміністративного судочинства України, оскільки в разі задоволення позової заяви виконання рішення суду буде неможливим.

На підставі вищевикладеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, в зв`язку з чим в задоволення позовних вимог належить відмовити.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Акціонерного товариства "Харківське підприємство автобусних станцій" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 12.10.2020.

Суддя Севастьяненко К.О.