Справа № 560/5992/20
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5992/20
УХВАЛА

12 жовтня 2020 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Матущак В.В., розглянувши позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 звернулася до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану державі внаслідок втрати військового майна в розмірі 13860,33 грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вимоги до позовної заяви визначаються статтею 160 КАС України, зокрема, згідно частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктами 4 та 5 частини 5 статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Встановлено, що предметом спору є відшкодування військовослужбовцем завданої ним державі шкоди внаслідок втрати військового майна.

З матеріалів позову встановлено, що на підставі наказу командира військової частині НОМЕР_1 від 13.05.2020 №132 проведено службове розслідування за фактом втрати майна речової служби частини.

З наданого до позову витягу з Акту проведення службового розслідування від 11.06.2020, встановлено, що ОСОБА_1 видано інвентарне речове майно згідно довідки-розрахунку №131 загальною вартістю 9576,82 грн., та речове майно згідно довідки-розрахунку №144 на суму 4283,51 грн. Проте, встановлення факту втрати ОСОБА_1 військового майна з даного витягу не вбачається.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній документ, в даному випадку наказ про результати службового розслідування за фактом нестачі майна, яким визнано винним ОСОБА_1 у втраті військового майна на суму 13860,33 грн. та притягнуто його до матеріальної відповідальності.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI, у редакції, яка діяла на момент подання позовної заяви.

Згідно з частини статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2020 року для працездатних осіб встановлено у розмірі 2102 гривні.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Суддя встановив, що предметом даного позову є вимога майнового характеру, за яку позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Оглядом позовної заяви та доданих до неї документів, суддя встановив відсутність документа про сплату судового збору, що свідчить про те, що позивач не виконав вимоги частини 3 статті 161 КАС України.

Натомість позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, у зв`язку із відсутністю коштів на рахунках військової частини.

Досліджуючи подане клопотання, суддя виходив з наступного.

Згідно частини 1 статті 133 КАС України, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно частин 1, 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, однак позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій, та повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду, обмежене фінансування суб`єкта владних повноважень не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім зазначеного, невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення за судовим захистом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справа Креуз проти Польщі, право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Таким чином, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, не є такими, що не залежать від волі особи, та дають право на звільнення, відстрочення чи розстрочення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, з метою дисциплінування суб`єктів владних повноважень у відносинах із судами та унеможливлення зловживання ними своїми процесуальними правами, а також враховуючи наявність зобов`язань державних органів, зокрема, сплати судового збору, підстави для задоволення клопотання відсутні.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України, а тому згідно зі статтею 169 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом подання:

- витягу з Акту проведення службового розслідування, де зазначено про встановлення факту втрати ОСОБА_1 військового майна;

- наказу про результати службового розслідування за фактом нестачі майна, яким визнано винним ОСОБА_1 у втраті військового майна на суму 13860,33 грн. та притягнуто його до матеріальної відповідальності;

- доказів сплати судового збору в розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір" за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяВ.В. Матущак