Справа № 340/1289/20
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2020-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 жовтня 2020 року справа № 340/1289/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року у справі № 340/1289/20 (суддя Пасічник Ю.П.) за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Гідросила» до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування карток відмови,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Гідросила» (далі - позивач) звернулося до суду з позовом про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00012 від 03.02.2020р., №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020р., що оформлені Кіровоградською митницею ДФС (правонаступником є Дніпровська митниця Держмитслужби) (далі - відповідач).

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року позовні вимоги задоволено повністю, визнані протиправними та скасовані оскаржені позивачем рішення відповідача.

Із рішенням суду не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на те, що у спірному випадку товар, за своїм безпосереднім зовнішнім виглядом, ознаками, класифікацією згідно з УКТЗЕД та країною походження повністю підпадає під ті ознаки, що наведені у рішенні комісії, що є чітко визначеною підставою для вжиття антидемпінгових заходів. Зазначає, що судом не враховано роз`яснення листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №4413-06/39034-03 від 05.09.2018р., в якому зазначено, що для визначення товару, щодо якого застосовується антидемпінгове мито, він повинен підпадати під два критерії: опис товару та код згідно з УКТЗЕД. З приводу посилань суду першої інстанції на висновок акредитованої лабораторії, відповідач вказує на те, що з 01.01.2019р. втратили чинність ГОСТ, на які зроблено посилання в висновку. Відповідач зазначає, що з 01.01.2019р. в Україні істотно змінилися вимоги стосовно хімічного складу сталей, з яких може бути виготовлений арматурний прокат (арматура). Згідно чинного ДСТУ хімічний склад сталі, яку імпортовано позивачем, задовольняє вимогам щодо сталей, які використовуються для арматурного прокату, який, у свою чергу, віднесений до товарів відносно яких застосовуються антидемпінгові заходи.

Позивач своїм правом на подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи та обґрунтування вимог апеляційної скарги, наполягав на задоволенні вимог скарги.

Позивач про дату, час та місце апеляційного розгляду справи був повідомлений належним чином, свого представника для участі в судовому засіданні не направив.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши представника відповідача, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

З матеріалів справи встановлено, що 01.03.2019р. між Акціонерним товариством Оскольський електрометалургійний комбінат (постачальник) та позивачем (покупець) укладено контракт №СГДС/ОЕ-001709 (а.с.17-19). Відповідно до п.1.1 зазначеного контракту постачальник зобов`язується постачати, а покупець прийняти та оплатити продукцію (металопрокат) виробництва АТ Оскольський електрометалургійний комбінат, по номенклатурі, кількості та в строки у відповідності до додатково погоджених додатків (специфікацій), які є його невід`ємною частиною.

22.11.2019р. сторони уклали специфікацію №4 до вказаного контракту (а.с.20).

Згідно контракту №СГДС/ОЕ-001709 від 01.03.2019р., за тимчасовою вантажною митною декларацією UAІІА110280/2019/015928 позивач 24.12.2019р., отримав від АТ Оскольський електрометалургійний комбінат товар прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм. - 9 245 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с. 31-32).

Крім того, відповідно до зазначеного контракту за тимчасовою вантажною митною декларацією UA110280/2020/000003 позивач 02.01.2020р., отримав від АТ Оскольський електрометалургійний комбінат товар прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм. - 42 910 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с.33-34).

Судом встановлено, що для отримання відомостей про товар, позивачем відібрано проби товару та направлено Державному підприємству Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади для дослідження. За висновком №11 від 21.01.2020р. за договором від 17.01.2019р. №610-19-4. За результатами аналізу досліджених зразків металопродукції - зі сталі марки 18 ХГТ, сертифікати якості №№0694953 від 13.12.2019р., 0694732 від 11.12.2019р., мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою (а.с.37-40).

Після отримання висновків експертизи АТ "Гідросила" подало на товар, на який були оформлені тимчасові митні декларації, митні декларації для остаточного оформлення товару, а саме: 03.02.2020р. подано відповідачу митну декларацію №UA110280/2020/001121 та 10.02.2020р. №UA110280/2020/001418, в графі 31 яких задекларовано товар: "Прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ, діаметром 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м", в графі 33 код УКТ ЗЕД 7228 30 69 00 (а.с.51-54).

Кіровоградською митницею ДФС прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/000012 від 03.02.2020р. та №UA110280/2020/00022 від 10.02.2020р. (а.с.49,50).

Підставою прийняття вказаних карток відмови вказано: "Відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05, про внесення зміни до рішення Комісії від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації" митне оформлення товару - прокат з легованої сталі (прутки діаметром 20 мм, 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі), що походить з Російської Федерації та класифікується за кодом згідно УКТ ЗЕД, проводиться за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%. Відповідно до ст.256 Митного кодексу України відмовлено в оформленні електронної декларації.

У зазначених картках відмови декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів.

Не погодившись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся із позовом до суду.

За наслідками перегляду справи суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову, з огляду на таке.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Митного кодексу України та Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998 №330-XIV (далі - Закон №330-XIV).

Відповідно до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та Митним кодексом України, який нараховується та сплачується відповідно до Митного кодексу України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина четверта статті 275 Митного кодексу України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до частини дев`ятої статті 280 Митного кодексу України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до Законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".

Пунктом 2 статті 1 Закону №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом №330-XIV регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 28 грудня 2017 року прийнято рішення АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї", яким визначено, що протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар, існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику… та застосовані остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією рішенням №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28 грудня 2017 року АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:

Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Згідно з частиною 2 статті 44 Митного кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною 3 статті 44 Митного кодексу України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність"; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частин 1-3 статті 48 Митного кодексу України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

З аналізу наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що країною походження товару, який був заявлений в митних деклараціях є Російська Федерація. Позивачем у митних деклараціях №UА110280/2020/001134 та UА110280/2020/001438 зазначено код товару 7228 30 69 00.

Водночас, згідно актів взяття проб (зразків) товарів №20 від 24.12.2019р. та №21 від 02.01.2020р., представником позивача в присутності головного інспектора Кіровоградської митниці ДФС були відібрані проби товару для проведення його експертизи з метою визначення належності, чи є даний товар арматурою, катанкою чи прокатом сортовим сталевим гарячекатаним круглим. Відібрані зразки направлені на дослідження в Науково-інженерний центр з випробувань труб, балонів, іншої продукції і матеріалів Державного підприємства Науково - дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади (а.с.35-36).

Так, відповідно до Висновків №11, які були надані 21.01.2020р. Державним підприємством Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади досліджені зразки металопродукції - круги діаметром 29 та 32 мм зі сталі марки 18ХГТ, сертифікати якості за №№ 0694953 від 13.12.2019 р., та 0694732 від 11.12.2019 р. мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою (а.с.37-40).

Рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом №330, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування (п.27 ч.1 ст.1 Закону№330-XIV).

Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону №330 скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 від 28 грудня 2017 року із змінами, прийнято відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають.

Дані УКТ ЗЕД включно з описом і примітками застосовуються виключно для цілей класифікації товару. Тобто при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Опис конкретної продукції (в тому числі арматурного прокату, катанки), вимоги щодо зокрема якісних характеристик, хімічного складу, призначення і сфер використання окремих видів продукції тощо, визначаються нормативними документами (державними і міждержавними стандартами), затвердженими у встановленому законодавством порядку, положення яких дозволяють оцінити відповідність об`єктів стандартизації своєму призначенню.

В даному випадку, надані відповідачем пояснення та документи не містять жодного доказу, якими би підтверджувалося, що товар, який підлягав декларуванню, підпадає під дію антидемпінгових заходів відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 із змінами.

Що стосується посилання відповідача в апеляційній скарзі на скасування національних стандартів, зокрема ГОСТ 5781-82, про який йде мова у висновках №11, колегія суддів зазначає, що арматурний прокат класифікується за: ДСТУ 3760:2006; ГОСТ 5781:82; ГОСТ 10884-94; ГОСТ 34028-2016; ТУ У 27.1-2:2010. Тобто, у тому числі за ГОСТ 5781:82, який втратив чинність з 01.01.2019, що сторонами не заперечується.

Законом України від 05.06.2014 № 1315-VII Про стандартизацію, який набув чинності 03.01.2015, в національне законодавство України, як держави-члена Світової організації торгівлі (далі СОТ), імплементовані положення Угоди СОТ про технічні бар`єри в торгівлі, зокрема Кодексу доброчинної практики з розроблення, прийняття та застосування стандартів, та впроваджені міжнародні та європейські принципи стандартизації.

Насамперед це стосується принципу добровільного застосування національних стандартів, який викладено у п.4 ч.2 ст.4 та ч.1 ст.23 Закону України Про стандартизацію, в яких зазначено, що національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Законодавством передбачено, що після прийняття національним органом стандартизації проекту національного стандарту, який розроблено відповідно до встановлених процедур, він стає національним стандартом, який застосовується безпосередньо чи шляхом посилання на нього в інших документах.

Якщо ГОСТ скасовано національним органом стандартизації він вже не має статусу нормативного документу, а являє собою звичайний текст. Але слід враховувати і те, що стандарт встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості у певній сфері.

Тобто, за умови добровільності застосування стандарту, але з метою мати будь-які інструкції, правила тощо, які впорядковують діяльність у тій чи іншій сфері, може застосовуватися не чинний ГОСТ (національний стандарт), якщо на нього не передбачається робити посилання у відповідній сфері діяльності.

Таким чином, застосування у висновках №11 нечинного в Україні ГОСТу 5781-82, жодним чином не вплинуло на їх правильність, оскільки дослідження хімічного складу продукції проводилось на приналежність її до арматурного прокату, як до діючого в Україні ГОСТу 10884-94, так і до ГОСТу 5781-82, який хоч і втратив чинність, але, є діючим у країні походження товару та може бути використаний з метою впорядкування вказаного питання як звичайна інструкція.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110280/2020/00012 від 03.02.2020 та № UA110280/2020/00022 від 10.02.2020, є протиправними та підлягають скасуванню.

Дослідивши обставини та матеріали справи, аргументи відповідача, наведені в апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року у справі № 340/1289/20 - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Вступну та резолютивну частину постанови проголошено 01.10.2020р.

Повний текст постанови виготовлено 07.10.2020р.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак