Справа № 640/7956/20
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7956/20 Суддя (судді) першої інстанції: Іщук І.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Федотова І.В., Сорочка Є.О.

за участю секретаря Муханькової Т.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційні скарги представника ОСОБА_1 та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 12.03.2020 року №245.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 червня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. На думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Третя особа також звернулась з апеляційною скаргою, за змістом якої посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, а рішення суду необхідно скасувати, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1815 від 13.12.2003 року.

22.01.2020 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга на адвоката ОСОБА_2 (реєстраційний номер №1/134-с від 22.01.2020 року) разом з копією звернення голови Ради адвокатів Київської області до Голови ради адвокатів України від 30.09.2019 року щодо надання роз`яснення стосовно порядку застосування пункту 18 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідок шляхом притягнення його до дисциплінарної відповідальності, та з копією рішення №167 Ради адвокатів України від 13.12.2019 року «Про порядок застосування КДКА статті 18 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність».

Зазначеним рішенням роз`яснено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури регіону, до якої надійшла заява (скарга) на дії адвоката та рішення за результатами розгляду якої було скасовано в судовому порядку з процедурних питань, зобов`язана розглянути зазначену заяву та завершити дисциплінарне провадження у межах тієї ж дисциплінарної справи, тобто розгляд здійснюється відповідно до адреси робочого місця адвоката на час первісного звернення скаржника.

Враховуючи зазначене, за результатами розгляду скарги від 22.01.2020 року №1/134-с відповідачем 12.03.2020 року прийнято рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаціійно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва №245, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_2 .

Вважаючи протиправним рішення відповідача від 12.03.2020 року, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем, при прийнятті оскаржуваного рішення, було порушено процедуру розгляду таких скарг, визначену Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положенням про порядок прийняття та розгляду скарги щодо неналежної поведінки адвоката, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення №120), а саме було порушено територіальний принцип розгляду скарги в КДКА м.Києва. Також суд зазначив, що порушення порядку розгляду скарги, як наслідок тягне за собою порушення прав позивача на об`єктивний, та неуперджений розгляд скарги від 06.08.2019 №889 шляхом порушення дисциплінарної справи.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон).

За правилами частин першої-другої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 37 Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Аналіз викладеного свідчить, що заява (скарга), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Таким чином, за загальним правилом дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (частина перша статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Відповідно до частин другої та третьої статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Судом першої інстанції встановлено, що 28.12.2017 року ОСОБА_1 було подано скаргу до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва щодо наявності в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, а саме недотримання ним присяги адвоката України та порушення правил адвокатської діяльності.

За результатами розгляду вказаної скарги Дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва прийнято рішення від 19.03.2018 року №16 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 04.06.2018 року №32 притягнуто адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та накладено на адвоката дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 3(три) місяці.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2018 року у справі №826/5574/18 скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 19.03.2018 року №16. Також, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2018 року скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 04.06.2018 року №32. Вказані рішення набрали законної сили.

З аналізу матеріалів справи вбачається, що рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 04.06.2018 року №32 скасоване з підстав порушення процедури його прийняття.

Як вбачається з матеріалів справи про дисциплінарне провадження 09.08.2019 року ОСОБА_1 у відповідності до вимог ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» було знову подано до Кваліфікаційної-дисциплінарної адвокатури Київської області скаргу щодо поведінки адвоката ОСОБА_2

У п.18 Положення №120 зазначено, що не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними.

Отримавши вказану скаргу, Голова КДКА Київської області звернувся з листом до Ради адвокатів України щодо надання роз`яснення стосовно застосування в даному випадку п.18 Положення № 120.

13.12.2019 року Радою адвокатів України було прийнято рішення № 167 «Про порядок застосування КДКА статті 18 Положення №120, у резолютивній частині якого зазначено, що КДКА регіону, до якої надійшла заява (скарга) на дії адвоката та рішення за результатами розгляду якої було скасовано в судовому порядку з процедурних питань, зобов`язана розглянути зазначену заяву та завершити дисциплінарне провадження у межах тієїж дисциплінарної справи, тобто розгляд здійснюється відповідно до адреси робочого місця адвоката на час первісного звернення скаржника.

Відповідно до частини першої статті 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Згідно пункту 8 розділу V Положення про Раду адвокатів України, затвердженим установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012 року, рішення Ради адвокатів України, прийняті в межах її повноважень, обов`язкові до виконання адвокатами, адвокатськими об`єднаннями, бюро, регіональними органами адвокатського самоврядування, а також у межах реалізації публічних функцій органами державної влади та органами місцевого самоврядування, їх територіальними органами, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності і громадянами.

Отримавши вказане рішення, яке є обов`язковим до виконання, голова КДКА Київської області листом від 22.01.2020 року №70 направив на адресу КДКА м.Києва відповідну скаргу на дії адвоката ОСОБА_2 для відповідного вирішення, згідно положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та рішення РАУ №167 від 13.12.2019 року.

За результатами розгляду скарги відповідачем 12.03.2020 року прийнято рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва №245, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_2 .

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає, що саме до компетенції Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва у відповідності до Закону України "Про адвокатуру" було віднесене прийняття рішення про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Вказані обставини на переконання колегії суддів спростовують доводи позивача та суду першої інстанції щодо неправомірного розгляду скарги ОСОБА_1 , КДКА м.Києва, з порушенням територіального принципу.

У позовній заяві ОСОБА_2 зазначив, що у скарзі від 06.08.2019 року ОСОБА_1 повторно зазначив факти, які вже були предметом розгляду КДКА, а також просив КДКА Київської області провести перевірку відомостей, які вже були предметом перевірки.

На думку позивача ОСОБА_1 зловживає правом на звернення до КДКА, а відповідачем в свою чергу при прийнятті оскаржуваного рішення не було належним чином перевірено вказані обставини.

З приводу наведеного колегія суддів зазначає наступне.

За правилами статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Пункт 18 Положення №120 передбачає, що не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті.

Як зазначалось вище по тексту 28.12.2017 року ОСОБА_1 було подано скаргу до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва щодо наявності в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, а саме недотримання ним присяги адвоката України та порушення правил адвокатської діяльності.

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 04.06.2018 року №32 притягнуто адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та накладено на адвоката дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 3(три) місяці.

Вказане рішення було скасовано у судовому порядку. Підставою для скасування слугувало порушення процедури його прийняття.

Отже, в даному випадку перша заява (скарга) ОСОБА_1 фактично не була вирішена по суті.

У повторній скарзі від 06.08.2019 року, яка за змістом повністю відповідає скарзі від 28.12.2017 року, ОСОБА_1 просив КДКА Київської області розглянути його скаргу від 28.12.2017 року, розгляд якої не було завершено КДКА м.Києва через скасування прийнятого рішення судом та зміну робочого місця адвоката з Ради адвокатів м.Києва до Ради адвокатів Київської області.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку відповідачем при прийнятті до розгляду заяви третьої особи та прийнятті оскаржуваного рішення було дотримано процедуру визначену Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

До того ж позивачем не наведено жодних обґрунтувань щодо порушення відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що оскаржуване рішення є обґрунтованим, правомірним, а отже не підлягає скасуванню.

З огляду на це, суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги є суттєвими і свідчать про невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи та невірне застосування ним норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, через що рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 317, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги представника ОСОБА_1 та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 червня 2020 року скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити у повному обсязі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: І. В. Федотов

Є.О. Сорочко