Справа № 357/1176/17
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2020-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/1176/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква в залі суду №5 заяву представника відповідача Головного управління Національної поліції в Київській області про роз`яснення рішення суду від 02.03.2017 року, -

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника звернувся до суду з вказаною заявою, та просив роз`яснити рішення суду від 02.03.2017 року, а саме роз`яснити в частині виконання п. 2 постанови, а саме: «Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області призначити і виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у зв`язку з встановленням 2 групи інвалідності в розмірі - 200 розмірів прожиткового мінімуму, визначеного законом для працездатних осіб» та зупинити перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення в частині виконання п. 2, постанови. Оскільки, питання виплати одноразової грошової допомоги регулюють два нормативно-правових акта, яку можливо здійснити за ними двома: Закон України «Про міліцію» та Закон України «Про Національну поліцію», з чого виходить, що порядок та умови виплати одноразової грошової допомоги є різними: відповідно до Закону України «Про міліцію» - це порядок №850; а відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» - порядок №4. Виплата одноразової грошової допомоги відповідно до ЗУ «Про міліцію» здійснюється Міністерством внутрішніх справ України, а виплата одноразової грошової допомоги відповідно до ЗУ «Про Національну поліцію» здійснюється фінансовим підрозділом органу в якому працював колишній поліцейський. Також, розміри одноразової грошової допомоги у разі встановлення інвалідності II групи за Законом України «Про міліцію» - 200 кратний прожитковий мінімум, а за Законом України «Про Національну поліцію» становить 90 розмірів прожиткового мінімуму. Отже, Головному управлінню незрозуміла процедура призначення і виплати одноразової грошової допомоги.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 254 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, оглянувши матеріали справи, заяву, вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

02.03.2017 року постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі №357/1176/17 позов ОСОБА_1 було задоволено та визнано протиправною відмову Головного управління Національної поліції в Київській області у призначенні ОСОБА_1 одноразової допомоги у зв`язку з встановленням другої групи інвалідності, зобов`язано Головне управління Національної поліції в Київській області призначити і виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у зв`язку з встановленням 2 групи інвалідності в розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму, визначеного законом для працездатних осіб.

23.05.2017 року ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишено без задоволення, а постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.03.2017 року залишено без змін.

09.09.2020 року постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишено без задоволення, а постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.03.2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017 року, залишено без змін.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Тобто роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення, а саме, мають місце положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення суду. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Однак, Головне управління Національної поліції в Київській області у своїй заяві не посилається на те, в чому полягає незрозумілість судового рішення, не вказує в чому конкретно полягає така обставина, зазначаючи лише, що саме на етапі виконання зазначеної постанови можуть виникнути труднощі з розумінням формулювання резолютивної частини рішення, оскільки незрозуміла процедура призначення і виплати одноразової грошової допомоги, тобто фактично просить вказати, як виконувати дане рішення, що не є роз`ясненням його змісту.

Отже, суд вказує, що вимогами ст. 254 КАС України не уповноважено суд роз`яснювати своє рішення в частині порядку та особливостей його виконання. Положення розділу ІV КАС України процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах також не містить норми, згідно якої суд зобов`язаний надавати роз`яснення судового рішення з приводу його виконання.

У пункті 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правилами статті 170 КАС України роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. Це питання розглядається тільки судом, який ухвалив судове рішення. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Як вбачається з резолютивної частини постанови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.03.2017 року, вона викладена чітко та зрозуміло, ухвалена в межах заявлених позивачем вимог, крім того, постановою Верховного суду від 09.09.2020 року, якою постанова Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.03.2017 року залишена без змін, встановлено, що позивача звільнено зі служби в поліції на підставі наказу відповідача від 21.01.2016 №14 о/с згідно з пунктом 2 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» №580-VIII (через хворобу), а тому на нього, як на поліцейського, поширюються норми Закону статті 77 Закону України «Про національну поліцію», а порядок та умови призначення йому одноразової грошової допомоги урегульовано Порядком №4, відтак, належним органом, до якого позивач мав звернутися з заявою (рапортом) про виплату одноразової грошової допомоги, є ГУ НП.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника відповідача Головного управління Національної поліції в Київській області, про роз`яснення рішення суду від 02.03.2017 року.

На підставі викладеного та керуючись ст. 243, 248, 254, 293, 294 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника відповідача Головного управління Національної поліції в Київській області, про роз`яснення рішення суду від 02.03.2017 року, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 09.10.2020 року

СуддяО. Я. Ярмола