Справа № 260/1203/19
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2020-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

25 вересня 2020 року м. Ужгород№ 260/1203/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Петрус К.І.,

за участю:

позивача:

ОСОБА_1 , представник - Монастирецька Г.В.,

відповідачів:

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю, представник - Цап І.І.,

Начальник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради - Зотова О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю, Начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Зотова О.С., про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України було проголошено вступну та резолютивну частину Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 05 жовтня 2020 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотової О.С. про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису та постанови.

В подальшому судом було встановлено, що Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради створене без статусу юридичної особи, а після з`ясування позиції позивача щодо наведеного Ухвалою суду від 21 листопада 2019 року в якості співвідповідача залучено належного відповідача - Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю.

В зв`язку із залученням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю позивач 17 грудня 2019р. просив в поданій заяві залишити без розгляду позов в частині позовних вимог заявлених до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Ухвалою суду від 19 грудня 2019 року позовну заяву позивача в частині позовних вимог заявлених до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради залишено без розгляду.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 04 липня 2019 року начальником відділу звернень та скарг Управління ДАБК Цап І.І. та головним спеціалістом відділу звернень та скарг Управління ДАБК Кондаковою К.В. складено Акт №120, яким перевірено дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Складські приміщення літ "В" по вул. Перемоги, буд. 6, м. Ужгород, Закарпатська область, власником яких є позивач.

За результатами проведеної перевірки встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме, на об`єкті, що є власністю позивача самовільно реконструйовано складські приміщення під магазин-сервіс та кафе.

04 липня 2019 року начальником відділу звернень та скарг управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради Цап І.І. складено протокол про адміністративне правопорушення.

Також 04 липня 2019 року винесено припис, яким з посиланням на зміну функціонального призначення та в зв`язку з не введенням об`єкта в експлуатацію повідомлено позивачу що чинним законодавством заборонена експлуатація такого приміщення в зв`язку з чим сформована вимога не експлуатувати приміщення № 1 (в якому розташований магазин-сервіс) та приміщення № 2 (в якому розташоване кафе) з терміном виконання до здачі даних об`єктів в експлуатацію та окремо зобов`язано позивача подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

12 серпня 2019 року Начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю винесено Постанову № 78 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачено ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200,00 грн.

Оскаржені рішення суб`єкта владних повноважень, позивач вважає неправомірними, а перевірку такою, що була проведена з порушеннями норм чинного законодавства.

Крім того зазначає, що жодного перепланування, перебудування та інших робіт, які б свідчили про проведення на вказаному об`єкті нерухомості робіт з реконструкції не здійснювалося, що підтверджується висновком експертного дослідження.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві, просила суд їх задовольнити.

Відповідач 1 надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що спеціалістами управління державного архітектурно-будівельного контролю було здійснено позапланову перевірку дотримання містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, законності будівництва та експлуатації приміщення по АДРЕСА_1 . Під час проведення позапланової перевірки на вказаному об`єкті виявлено, що позивач самовільно реконструював власні складські приміщення літ. "В" по АДРЕСА_1 під магазин сервіс та кафе.

Жодних документів на підтвердження законності функціонування магазину-сервісу та кафе в складських приміщеннях літ. "В" по АДРЕСА_1 позивачем надано не було.

За результатами позапланової перевірки було складено відповідні документи, що вимагаються постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2017 року "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", а саме: складено акт, протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП та враховуючи ч. 2 ст. 36 КУпАП позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, відповідно до постанови по справі про адміністративні правопорушення № 78 від 12.08.2019 року. Таким чином, відповідач діяв в межах делегованих повноважень та з дотриманням вимог чинного законодавства. Додатково повідомив, що згідно норм ДБН реконструкція це не тільки перебудова об`єкта будівництва але і зміна його функціонального призначення, внаслідок чого відбувається і зміна основних техніко-економічних показників і т.д.

Відповідач 2 надала суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову.

В судовому засіданні відповідач та представник іншого відповідача проти задоволення позову заперечили.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

06 червня 2019р. гр. ОСОБА_2 інтереси якої відповідно до договору про надання правничої допомоги представляла адвокат ОСОБА_3 подала скаргу до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю, в якій повідомила, що являється власником нежитлового приміщення 1 за адресою АДРЕСА_2 , а у дворі зазначеного будинку самовільно побудований офісний центр, який здається в оренду. Крім того вказана будівля не введена в експлуатацію. На підставі наведеного просить перевірити законність будівництва та експлуатації приміщення, визнати приміщення самочинно збудованим та винести припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил.

На підставі даної скарги Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради видано Наказ №155 та Направлення від 20 червня 2019 року № 155 на проведення позапланового заходу (перевірки) за адресою Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Перемоги, 6-Б житловий будинок, АДРЕСА_3 складські приміщення.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті "складські приміщення літ. "В" по АДРЕСА_1 , складено Акт від 04 липня 2019 року № 120.

Відповідно до вказаного Акту вбачається, що перевіркою встановлено порушення вимог Законів України "Про регулювання містобудівної діяльності" та "Про архітектурну діяльність", Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт".

Так зокрема, перевіркою встановлено, що власником «складських приміщень» літ. "В" по АДРЕСА_1 являється ОСОБА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Також Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю 25.06.2019 року за № 205/15.01-10 був поданий запит до комунального підприємства "Архітектурно-планувальне бюро" Ужгородської міської ради про надання копій документів з інвентаризаційної справи по будинковолодінню, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 . В подальшому КП «Архітектурно-планувальне бюро" було надано запитувані копії інвентаризаційної справи №3106 на 9 арк.

Так на об`єкті було встановлено, що власник самовільно реконструював належні йому складські приміщення літ. "В" по АДРЕСА_1 під магазин-сервіс та кафе. Згідно відомостей інвентаризаційної справи в приміщенні № 1 площею № 18,2 кв.м. на момент перевірки розташований магазин-сервіс. Назва магазину-сервісу " ІНФОРМАЦІЯ_1 " згідно рекламної вивіски та посилання в мережі інтернет. А в приміщенні № 2 площею 18,4 кв. м розташоване кафе. АДРЕСА_4 " згідно напису на стіні та посилання в мережі інтернет.

В кафе ІНФОРМАЦІЯ_2 " було здійснено замовлення, на яке отримано чек від 03.07.2019 року № 479 та візитну картку із зазначенням назви та розташування кафе.

Власником надана: копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер: 106505577 від 06.12.2017 року; копія технічного паспорта на громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами "нежитлові приміщення" по АДРЕСА_3 ; інвентаризаційна справа № 346. Жодні інші документи на підтвердження законності функціонування магазину-сервісу та кафе в складських приміщеннях літ. "В" по АДРЕСА_1 надані не були.

Враховуючи вищенаведене, перевіркою встановлено, що власником проведено «реконструкцію» в розумінні ДБН власних складських приміщень літ. "В" під магазин-сервіс та кафе по АДРЕСА_1 без отримання документа, що дає право на виконання будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідкам (СС1).

На підставі встановлених порушень начальником відділу звернень та скарг Управління ДАБК та головним спеціалістом відділу звернень та скарг Управління ДАБК винесено Припис від 04 липня 2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов`язано не експлуатувати приміщення № 1 (в якому розташований магазин-сервіс) та приміщення № 2 (в якому розташоване кафе) згідно сторінки № 346, 347 інвентаризаційної справи № 334 складських приміщень літ. "В" по АДРЕСА_1 , Термін виконання до здачі об`єкта в експлуатацію. Також, позивача зобов`язано подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Термін виконання до 04 вересня 2019 року.

Крім того, начальником відділу звернень та скарг управління ДАБК складено протокол про адміністративне правопорушення від 04 липня 2019 року стосовно власника - ОСОБА_1 .

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудування, начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю винесено Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 12 серпня 2019 року № 78, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 5 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038 VI (далі Закон № 3038).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону № 3038 орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до ч. 3 ст. 41 Закону № 3038 Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 533 (далі Порядок № 533, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 7 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з п. 13 Порядку № 533 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У відповідності до п. 14 Порядку № 533 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом, підставою для проведення позапланової перевірки об`єкта по вул. Перемоги, буд. 6 (в дворі загального користування) було звернення (скарга) щодо законності будівництва та експлуатації приміщення, що знаходиться у дворі будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Капушанська (Перемоги), буд. 6.

Таким чином, вищевказане звернення є підставою, визначеною Законом № 3038 та п. 7 Порядку № 533 для проведення позапланової перевірки.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що перевірка проводилася без повідомлення його про її проведення.

Однак, суд зазначає, що відповідно до вимог положень Закону № 3038 та Порядку № 533 обов`язок надсилати повідомлення про проведення перевірки суб`єкту містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль покладається на орган державного архітектурно-будівельного контролю лише у випадку проведення планового заходу.

В той же час, положення Закону № 533 та Порядку № 533 не передбачають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попереджати суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Таким чином, посилання позивача на необхідність завчасного попередження суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу суд вважає необґрунтованими.

Крім того, матеріалами справи спростовуються доводи позивача про не ознайомлення із направленням на перевірку від 20 червня 2019 року № 155.

Так, судом встановлено, що позивачу 21 червня 2019 року було вручено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20 червня 2019 року № 155, що підтверджується його підписом на такому направленні.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що твердження позивача про те, що позапланова перевірка була проведена за відсутності позивача є не обґрунтованими та спростовуються вищенаведеними доказами.

Відповідно до п. 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з п. 17 Порядку № 533 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім Акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 17 Порядку № 533 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого Акта. Один примірник Акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У відповідності до п. 18 Порядку № 533 Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Судом встановлено, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті за адресою: м.Ужгород, вул. Перемоги, буд. 6 проводився Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю з 20 червня 2019 року по 04 липня 2019 року.

Як вже встановлено судом, за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю складено Акт № 120 від 04 липня 2019 року.

Таким чином, Акт перевірки складений та підписаний посадовими особами органу державного нагляду (контролю) у останній день перевірки, що відповідає вимогам Порядку № 533.

Примірник вищевказаного Акту позивач отримав 04 липня 2019 року, що підтверджується його підписом на акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Як вже зазначалося судом, актом перевірки встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності позивач є власником складських приміщень літ. "В" по вул. Перемоги (Капушанська), буд. 6. Також, актом перевірки встановлено що на об`єкті складські приміщення літ "В" по вул. Перемоги, 6 в м. Ужгород, що позивач самовільно реконструював власні приміщення літ. "В" за вказаною адресою під магазин сервіс та кафе. Згідно сторінки 346, 347 інвентаризаційної справи № 334 в приміщенні № 1 площею 18.2 кв. м. станом на 21.06.2019 року розташований магазин-сервіс. Згідно сторінки № 346, 347 інвентаризаційної справи № 334 в приміщенні № 2 площею 18,4 кв.м. станом на 21.06.2019 року розташоване кафе. Таким чином, перевіркою встановлено, що позивачем проведено реконструкцію власних складських приміщень літ. "В" під магазин-сервіс та кафе по вул. Перемоги, 6 в м. Ужгород, без отримання документа, що дає право на виконання будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до абз. 2 п. 5 Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно з ч. 8 ст. 39 Закону № 3038 експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до п. 3.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" передбачено, що будівництво це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Відповідно до п. 3.21 вказаного ДБН А.2.2-3-2014 реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

З аналізу викладених норм слідує, що поняття реконструкція включає в себе зміну функціонального призначення приміщення, при проведенні якої, на замовника покладається обов`язок подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.

В той же час, як встановлено позаплановою перевіркою та підтверджується копіями з інвентаризаційної справи № 3106 на будівлю за адресою: вул. Капушанська, буд. 6, позивачем змінено функціональне призначення складських приміщень за вищевказаною адресою та проведено їх реконструкцію під магазин сервіс та кафе без отримання документа, що дає право на виконання будівельних робіт.

Таким чином, вирішуючи даний спір, суд дійшов висновку про правомірність висновків Акту перевірки від 04 липня 2019 року № 120 про виявлені на об`єкті складські приміщення літ. В. за адресою: АДРЕСА_1 порушення законодавства у сфері містобудування.

Враховуючи встановлені порушення, суд приходить висновку про те, що посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю правомірно видано обов`язковий для виконання позивачем припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04 липня 2019 року.

Отже, з огляду на те, що відповідачем виконано всі вимоги чинного законодавства щодо дотримання порядку проведення позапланової перевірки та складання оскарженого припису, на переконання суду, відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними дій відповідача щодо проведення позапланової перевірки про дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та визнання протиправним і скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04 липня 2019 року.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дій начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю щодо винесення Постанови № 78 від 12 серпня 2019 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та визнання протиправною та скасування вказаної постанови, суд зазначає наступне.

Зі змісту оскарженої постанови, винесеної начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю від 12.08.2019 року №78 вбачається, що позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн.

Суд зазначає, що відповідно до матеріалів справи, позивач особисто отримав протокол про адміністративне правопорушення від 04 липня 2019 року (що підтверджується його підписом), в якому вказано про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Таким чином, позивач був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Як вбачається із оскарженої Постанови, підставою для її прийняття стало встановлення в ході позапланового заходу порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що зафіксовані у акті перевірки від 04 липня 2019 року № 120.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - у вигляді штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оскільки судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що позивачем проведено реконструкцію власних складських приміщень літ. "В" за адресою: АДРЕСА_1 без отримання документів що дають право на виконання будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), суд приходить висновку про те, що начальником Управління державного-архітектурнобудівельного контролю Зотовою О.С. правомірно винесено оскаржену постанову по справі про адміністративні правопорушення № 78 від 12 серпня 2019 року, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено на нього штраф, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог у цій частині.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради Зотова О.С., Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису та постанови - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк