Справа № 380/924/20
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2020 рокуЛьвівСправа № 380/924/20 пров. № А/857/9215/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого судді Ніколіна В.В.

суддів Гінди О.М., Пліша М.А.

за участі секретаря судового засідання Пильо І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року про повернення позовної заяви (суддя - Крутько О.В., м. Львів) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування боргу за вимогою про сплату боргу (недоїмки),-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в січні 2020 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, у якому просив визнати протиправним та скасувати борг в розмірі 26539,26 грн. за вимогою про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Львівській області від 11.11.2019 №Ф-5163-57.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року у справі №380/924/20 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області повернуто позивачу.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про повернення позовної заяви, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що у визначений судом першої інстанції процесуальний строк позивач виконав вимоги ухвали Львівського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без руху від 28 лютого 2020 року, подавши 21.02.2020 через поштове відділення письмову заяву про усунення недоліків апеляційної скарги та квитанцію про сплату судового збору. За таких обставин, апелянт вважає, що ним фактично усунуто недоліки позовної заяви у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а відтак суд першої інстанції передчасно виніс оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви.

Відповідач процесуальним правом надати відзив на апеляційну скаргу не скористався, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Учасники справи, в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи: ОСОБА_1 в січні 2020 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, у якому просив визнати протиправним та скасувати борг в розмірі 26539,26 грн. за вимогою про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Львівській області від 11.11.2019 №Ф-5163-57.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 30 січня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, серед яких, не надання копії позовної заяви з додатками для відповідача, відсутність додатків вказаних у позовній заяві, не надання документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором №742 копія вказаної ухвали вручена ОСОБА_1 11.02.2020.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором №297 копія вказаної ухвали вручена представнику позивача - адвокату Фещенку М.Л. 13.02.2020.

Таким чином, з врахуванням положень статті 120 КАС України останнім днем строку усунення недоліків є 21.02.2020.

Так, як станом на 28.02.2020 недоліки позовної заяви усунуті не були, ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області повернуто позивачу.

Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції прийшов до висновку, що позивачем не усунуто недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, а саме не долучено квитанцію про сплату судового збору по справі, копію позовної заяви із додатками для відповідача та копію вимоги від 04.11.2019 №Ф-5083-55, з огляду на що позовна заява підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Апеляційний суд не погоджується з такими висновками суду першої інстанції і надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, зазначає наступне.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно із статтею 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

Питання залишення позовної заяви без руху та повернення позову врегульовані діючим процесуальним законом.

Згідно з частинами першою, другою статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги, що пред`являються до змісту позовної заяви чітко визначені статтею 160 КАС України.

Відповідно до частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, якщо позивач не дотримав якоїсь із вимог до позовної заяви і відсутність певної інформації не дає можливості вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі та виконати обов`язок з повідомлення про це осіб, які беруть участь у справі, суддя залишає позовну заяву без руху і пропонує позивачеві виправити виявлені недоліки.

Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до правил обчислення процесуального строку, встановлених статтею 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При цьому, згідно частини дев`ятої статті 120 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Як вбачається з матеріалів справи: 02.03.2020 заява представника позивача про усунення недоліків позовної заяви та квитанцією про сплату судового збору надійшла до суду першої інстанції.

Вказані документи здані на пошту 21.02.2020, про що свідчить копія накладної про відправлення цінного листа та треккінг до цінного листа із штриховим ідентифікатором №370 на поштовому конверті, в якому зазначені документи були надіслані до суду першої інстанції, тобто в межах десятиденного строку, встановленого ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року.

Зважаючи на вказані вище норми КАС України та фактичні обставини справи, необхідно констатувати, що позивачем усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом першої інстанції, що свідчить про те, що суд першої інстанції, не дочекавшись зазначених документів, повернув позовну заяву передчасно.

Згідно зі статтею 8 Конституції України, звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Адміністративний суд керуючись принципом верховенства права, має розглядати право не, як закон чи систему нормативних актів, а як втілення справедливості. Суд має спрямовувати своє провадження на досягнення справедливості, що і є правосуддям.

Принцип верховенства права суд застосовує з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до вимог статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати, як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

Позиція ЄСПЛ засвідчує, що основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинно чинитися правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції належним чином не досліджено питання відновлення порушених прав позивача при зверненні до адміністративного суду з даним позовом у зв`язку із чим такий прийшов до передчасного висновку про повернення позовної заяви у даній справі, чим фактично позбавив останнього можливості захистити свої права та інтереси, відповідно порушив його права на захист прав, свобод та інтересів і розгляд справи в адміністративному суді, гарантовані статтею 5 КАС України.

Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Згідно із частиною третьою статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи вище викладене, колегія судів приходить до переконливого висновку про те, що оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, як винесена із порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного повернення позовної заяви, із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Керуючись частиною третьою статті 243, 310, 315, 320, 321, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року про повернення позовної заяви скасувати, а справу №380/924/20 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 07 жовтня 2020 року.