Справа № 826/2875/17
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

05 жовтня 2020 року м. Київ № 826/2875/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши у письмовому провадженні заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36)

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київської міської ради (надалі - відповідач), в якій просила суд:

- визнати відповідь виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 28.11.2016 р, № 006-2474, якою роз`яснено, що постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.08.2014 по справі № 826/6735/14, яка набула законної сили, не встановлено неправомірності або порушень у розробці текстових та графічних матеріалів Комплексної схеми розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві, затверджених розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 13.12.2013 № 2251, - неправомірною;

- визнати відповідь виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 28.11.2016 р. № 006-2474, якою роз`яснено, що проектна документація, затверджена розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 13.12.2013 № 2251, розроблена у відповідності до вимог наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 р. № 244, неправдивою та такою, що суперечить обставинам, встановлених постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.08.2014 по справі № 826/6735/14, яка набула законної сили;

- зобов`язати виконавчий орган Київської міської ради (КМДА) негайно вилучити з інформаційно-технологічної інфраструктури Міської інформаційно-аналітичної системи забезпечення містобудівної діяльності міста Києва "Містобудівний кадастр Києва" веб-портал Комплексної схеми розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві (http://mkk.kga.gov.ua).

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2017 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Представник позивача надіслала до суду заяву про роз`яснення постанови суду від 02 жовтня 2017 року в частині, яка стосується підстав прийняття виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розпорядження від 16 червня 2015 року №585, а саме: відповідно до листа від 28 листопада 2016 року №006-2474 розпорядження від 16 червня 2015 року №585 прийнято на підставі проектної документації, затвердженої розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12 грудня 2013 року №2251, чи на підставі іншої проектної документації.

У зв`язку з надходженням апеляційної скарги та в подальшому касаційної скарги на постанову суду першої інстанції, матеріали адміністративної справи №826/2875/17 скеровано до відповідних судів, про що повідомлено позивача листом від 10 листопада 2017 року №826/2875/17/10784/17.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 28 листопада 2017 року та постановою Верховного Суду від 23 січня 2020 року в адміністративній справі №826/2875/17 постанову суду від 02 жовтня 2017 року залишено без змін.

Після повернення матеріалів справи до суду першої інстанції, судом вирішується клопотання представника позивача про роз`яснення судового рішення.

Приписами частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, зміст поданої заяви про роз`яснення рішення суду, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви в порядку письмового провадження без виклику та повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції станом на момент розгляду заяви) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 р. «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення є його неясність, невизначеність, нечіткість за змістом.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи зміст положень даної статті, слід зазначити, що роз`яснення судом ухваленого ним рішення має на меті усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення, що в свою чергу перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь - яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник фактично просить роз`яснити не зміст резолютивної частини постанови суду, а її мотивувальну частину, яка стосується підстав прийняття відповідачем розпорядження від 16 червня 2015 року №585.

Водночас, роз`яснення інших частин судового рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Разом з тим, алгоритм дій відповідача (відповідачів) під час і після виконання судового рішення, а також наслідки такого виконання не може визначатись як «роз`яснення судового рішення» в розумінні частини 1 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зважаючи на мотиви наведені представником позивача у заяві, з урахуванням раціональності вищезазначених критеріїв доцільності роз`яснення судового рішення, а також беручи до уваги, що подана заява фактично не містить посилань на незрозумілість його змісту, суд дійшов висновку, що заява представника ОСОБА_1 не підлягає задоволенню. При цьому, суд вважає ухвалене судове рішення зрозумілим та таким, що не потребує додаткового тлумачення.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук