Справа № 400/3017/20
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 р. № 400/3017/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Устинова І.А., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ БЕНЕФІТ", вул. Мала Морська, 108, офіс 707, м. Миколаїв, 54020

до відповідача:Одеської митниці Держмитслужби, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21-А, м. Одеса, Одеська область, 65078

про:визнання протиправним та скасування рішення № UA500020/2020/000074/2 від 28.06.2020 р., визнання протиправною та скасування картки відмови № UA500020/0/329 від 28.06.2020 р.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ БЕНЕФІТ" (далі - позивач або ТОВ «ТД Бенефіт») звернулось до суду з позовом до Одеської митниці Держмитслужби (далі - відповідач або Митниця) з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості № UA500020/2020/000074/2 від 28.06.2020 року.

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/0/329 від 28.06.2020 року.

Ухвалою від 29.07.2020р. суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що відповідач прийняв оскаржувані рішення з порушенням норм чинного законодавства. Позивачем при митному оформленні товарів заявлено митну вартість товару за ціною контракту (основний метод) відповідно до вимог ст..58 Митного кодексу України (далі - МК України). В оскаржуваних рішеннях відповідач вказав, що позивачем у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності та не містять сіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни. Що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Відповідачем застосовано резервний метод визначення митної вартості оцінюваних товарів. Позивач вказав в позові, що ним при митному оформленні товарів надано повний пакет документів, які є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей зазначених у митній декларації. Дії відповідача суперечать вимогам ст.59 МК України.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що під час здійснення Одеською митницею Держмитслужби контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) № UA500020/2020/217650 від 25.06.2020 було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до частини 3 статті 53 МК України декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи. 25.06.2020р. декларантом надіслано додаткові документи та 27.06.2020р. повідомлено, що інші документи надаватися не будуть. Таким чином, вказані вище розбіжності усунені не були, а декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч.2-4 ст. 53 МК України. Такі обставини й стали підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови органу доходів і зборів у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю. Враховуючи вищевикладені причини, та положення частини 6 статті 54, ч. 1,2,3 статті 256 МК України від 13.03.2012 № 4495-VI, Одеською митницею Держмитслужби була видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/0/329 та роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Одеська митниця Держмитслужби вважає, що діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача.

На підставі ч. 9 ст. 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути адміністративний позов в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами.

Інших заяв і клопотань учасники справи суду не подавали.

Дослідив матеріали справи, суд встановив наступне.

26.04.2019 року між ТОВ «ДТ Бенефіт» (Покупець) та фірмою «SHANDONG HIKING INTERNATIONAL COMMERCE GROUP CO., LTD» (CHINA) (Продавець) уклали контракт №1915/1 (далі - Контракт). Відповідно до умов, визначених п. 1.1. Контракту, Продавець зобов`язується продати та поставити Покупцеві підшипники, відповідно до виставлених інвойсів (проформ-інвойсів). Покупець зобов`язується прийняти ці товари та оплатити їх на умовах, визначених цим Контрактом. Ціна, кількість, асортимент товарів можуть змінюватися згідно взаємної домовленості сторін, що має бути відображено у проформа-інвойсах та інвойсах «Продавця».

Відповідно до Рахунку-проформа (інвойс) від 16.03.2020 року та інвойсу від 30.04.2020 року сторонами визначено наступне: опис товару - Підшипники кочення кулькові з діаметром понад 30 мм в асортименті різних видів та розмирів: apт.6201-2RS підшипник кочення кульковий радіальний однорядний з двостороннім захистом і ущільненням з гуми або пластмаси - 50000 шт.; apт.6206-2RS підшипник кочення кульковий радіальний однорядний з двостороннім захистом і ущільненням з гуми або пластмаси - 50500 шт.; apт.6301-2RS підшипник кочення кульковий радіальний однорядний з двостороннім захистом і ущільненням з гуми або пластмаси - 135000 шт.; apт.6303-2RS підшипник кочення кульковий радіальний однорядний з двостороннім захистом і ущільненням з гуми або пластмаси - 39000 шт. Виробник: Shandong Hiking International Commerce Group Co., LTD: Торговельна марка: Benefit, PLK; Країна виробництва: CN, Загальна кількість товару - 274 500 шт., загальна вартість товару - 41 357 дол. США.

З метою митного оформлення товарів, поставлених за вищевказаним контрактом ТОВ «ДТ «Бенефіт» було подано до Одеської митниці Дермитслужби електрону митну декларація "ІМ 40 АА": UA 500020/2020/217650 від 25.06.2020 року. До декларації було додано наступний перелік документів:

пакувальний лист (Packing list) №б/н від 30.04.2020 р.;

рахунок-проформа (Proforma invoice) №ОТЕ20200316-Ukraine від 16.03.2020 р.; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № ОТЕ20200316/1-Ukraine від 30.04.2020 р.;

коносамент (Bill of lading) №HTSZX-202004023 від 06.05.2020 p.; Навантажувальний документ (Bordereau) №5737 від 10.06.2020 р.; Сертифікат про походження товару форми A (Certificate of origin form A (GSP) №G20MA52W9F376502 від 15.05.2020 p.;

банківський платіжний документ, що стосується товару №21 від 18.03.2020 р.;

банківський платіжний документ, що стосується товару №35 від 22.06.2020 р.;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №4 від 16.03.2020р.;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №3 від 28.07.2019р.;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 28.07.2019р.;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1/1 від 03.05.2019р.;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 19.07.2019р.; Зовнішньоекономічний договір (контракт) №1915/1 від 26.04.2019р.;

договір про надання послуг митного брокера №ДБ1205-1 від 12.05.2020р.;

договір (контракт) про перевезення №115/01-20 від 25.02.2020р.

Митна вартість товару заявлена позивачем за ціною контракту (основний метод) відповідно до статті 58 Митного кодексу України на рівні - 1,74011 дол. СІІІА/кг.

За результатами опрацювання поданих позивачем документів, Митниця склала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів від 28.06.2020р. №UA500020/0/00329.

Одночасно, Відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів UA500020/2020/00074/2 від 28.06.2020р.

У вказаному рішенні відповідачем зазначено, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, зокрема: у зв`язку із тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) згідно п.3.1 - зовнішньоекономічного договору 1915/1 від 26.04.2019 продавець поставляє товар на умовах CIF згідно Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів Інкотермс, що не відповідає умовам зазначених у інвойсі ОТЕ20200316/1-Ukraine від 30.04.2020. На умовах поставки CIF повинне здійснюватися страхування вантажу, проте до митного оформлення страхові документи не було надано.

З урахуванням викладеного та керуючись частиною 2 статті 58 МК України, відповідач зазначив, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосовано, так як використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при обчисленні.

На підставі викладеного, відповідачем було застосовано резервний метод визначення митної вартості оцінюваних товарів та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено є більшим - 2,52 дол/кг, митна декларація № UA5000200/2019/202308 від 26.12.2019, ніж заявлено декларантом 1,802214 дол/кг.

Позивач вважає, що вказаний висновок відповідача прийнято з порушенням норм чинного законодавства, тому позивач звертається до суду з даною позовною заявою.

З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

Відповідно до п.1 оскаржуваного рішення «відповідно до пп. в) п.2 ч. 10 сіп. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих позивачем до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару».

Відповідно до п. 3.1 контракту №1915/1 від 26.04.2019 року поставка товару продавцем покупцеві повинна здійснюватися під час морського перевезення на умовах GIF. Додатковою угодою №2 до Контракту від 28.07.2019 року Сторони внесли зміни до п.3.1. Контракту та виклали вказаний пункт у наступній редакції: «Продавець поставляє товар на умовах FOB Циндао», зазначена Додаткова угода була долучена позивачем додатком до митної декларації.

Відповідно до правил «Інкотермс 2010» за умов FOB (FreeonBoard) Вільно на борту продавець зобов`язаний нести витрати, пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для здійснення поставки товару у відповідності зі статтею А.4. Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно відвантажувати товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Пакування здійснюється в тій мірі, в якій обставини, що стосуються транспортування (наприклад, засоби перевезення, місцепризначення), були повідомлені продавцю до укладення договору купівлі-продажу. Упаковка повинна містити належне маркування. Продавець вважається тим, хто виконав своє зобов`язання по поставці, з моменту переходу товару через поручні судна в порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту покупець має нести усі витрати і ризики загибелі або пошкодження товару.

Тобто, за умовами поставки FOB контрактна (інвойсна або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит та інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борі судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.

При цьому, в пункті 2.2. контракту № 1915/1 від 26.04.2019 року, який був в наявності у митного органу, визначено, що товар повинен бути належним чином упакований і промаркований (на коробках повинно бути зазначено назву бренду, номер по ISO підшипника) з метою його ідентифікації та безпеки у процесі транспортування, навантаження та/або зберігання.

Разом з митною декларацією до митного органу декларантом надавався пакувальний лист, з яких вбачається, що упаковані предмети перераховані, зазначена їх кількість, тип (або модель), ціна, вага брутто і нетто.

З аналізу змісту наданих до мінного оформлення контракту № 1915/1 від 26.04.2019 року та Додаткової угоди №2 до Контракту від 28.07.2019 року, вбачається що поставка товару здійснюється на умовах FOB. Із вказаного слідує, що ціна, визначена з урахуванням вартості упаковки або пакувальних матеріалів га робіт, пов`язаних із пакуванням, є такою, що відповідає цим значенням вимогам міжнародних комерційних умов Інкотермс (на базі FOB).

Тобто, при заповненні митної декларації UA 500020/2020/217650 від 25.06.2020 року включено у митну вартість товарів витрати на фрахт, що повністю відповідає умовам поставки FOB, а тому доводи митного органу щодо того, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару, на думку суду є необгрунтованими.

За п. 2 «згідно п.3.1 - зовнішньоекономічного договору /9/5// від 26.04.2019 продавець поставляє товар на умовах C1F згідно Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів Інкотермс, що не відповідає умовам зазначених у інвойсі ОТЕ20200316/1 -Ukraine від 30.04.2020. На умовах поставки C1F повинне здійснюватися страхування вантажу, проте до митного оформлення страхові документи не було надано».

Також суд вважає, що посилання Митниці на відсутність документів про страхування товару теж є необгрнутованим. Як вже зазначались раніше, поставка здійснювалась на умовах FOB (згідно Інкотермс 2010), що підтверджено поданою до митного органу Додатковою угодою №2 до Контракту від 28.07.2019 року. За умовами FOB у продавця та у покупця відсутні зобов`язання щодо укладення договорів страхування, тобто сторони самостійно вирішують, чи бажають вони застрахувати товар та в якій мірі.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги Митниці про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірним, а коригування митної вартості, заявленої позивачем, на цій підставі - безпідставними.

Відповідно до ст. 254 МК України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них. є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Тобто, у разі складення документа, що подається до митного оформлення, або офіційною мовою мінних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, митний орган не вправі вимагати від декларанта перекладу такого документа українською мовою.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.02.2020 року по справі № 520/10709/18.

Згідно листа Державної митної служби України № 11/6-21-9576 від 05.12.2001 р.. Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів з питань обкладання ввізним митом товарів та інших предметів, що ввозяться на митну територію України № 170/97-ВР від 03.04.1997 р., затверджено перелік країн, з якими Україною укладено торговельно-економічні угоди з надання режиму найбільшого сприяння або національного режиму, серед яких зазначено Китайську Народну Республіку.

Таким чином, оскільки декларації країни відправлення видані Китайською Народною Республікою, у позивача був відсутній обов`язок надати під час здійснення митного оформлення їх переклад українською мовою.

В той же час, зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не вбачається, яким саме чином, ненадання перекладу митних декларацій країни відправлення вплинуло на достовірність визначення ТОВ «ТД Бенефіт» задекларованої митної вартості.

Крім того, декларація країни-відправника (експортна декларація) не міститься у переліку документів, які декларант повинен подавати митному органу щодо підтвердження митної вартості товарів і обраного методу її визначення, але відповідно до ч.3 ст.53 МКиУкраїни може бути витребувана митним органом у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За таких підстав, зазначені відповідачем в оскаржуваному рішенні обставини жодним чином не можливо вважати як наявність розбіжностей чи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, або наявність ознак не автентичності поданих до митного оформлення документів.

Отже, зазначені відомості не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених позивачем у митній декларації та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.

При цьому надані ТОВ «ТД Бенефіт» документи кореспондуються між собою та містять чітку і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які

підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Згідно ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом, шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч.6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно п.2 ч.6 ст.54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів як: основний - за ціною договору (контракту) що до товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і

зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012р. посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Крім того, в оскаржуваному рішенні, відповідач зазначає, що ним проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби. з урахуванням вимог частини третьої статті 64 МКУ, та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено є більшим - 2,52 дол/кг, митна декларація № UA5000200/2019/202308 від 26.12.2019р., що свідчить про коригування митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Відповідно до ст. 59 ч.ч. 1 -2, 4-6 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник. Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари. У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена. У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 - 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

З наведеної норми вбачається, що коригування митної вартості за таким методом може бути проведено ліпне па підставі наявної інформації про вартість імпортованих товарів по конкретний операції і така інформація має бути документально підтверджена.

З врахуванням викладеного, суд вважає, що такі дії відповідача суперечать наведеним вимогам ст.59 МК України. При використанні узагальненої цінової інформації з бази даних без вивчення конкретного договору неможливо визначити ознаки товару та комерційні рівні, за яких товар ввезено в Україну.

В той же час, різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вказана позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 року у справі №805/2713/16- а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості зазначено лише номер та дату митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості.

Такий підхід для формування оскаржуваного рішення про коригування митної вартості прямо суперечать наведеним вище положенням законодавства, що є самостійною підставою для його скасування.

Вказана позиція також підтверджується правовою позицією Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду викладеної в постанові від 21.12.2018р. у справі №815/1670/17.

Таким чином, відповідач не спростував контрактну ціну товару, а також не підтвердив об`єктивну неможливість на підставі наданих позивачем документів визначити ціну та рівень митної вартості товару за ціною договору. Додаткових переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не надано, a інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено.

Згідно з ч. 3 ст. 318 МК України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи надання декларантом митному органу достовірних відомостей про визначення митної вартості за ціною угоди, які базувалися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддавалися обчисленню, суд вважає оскаржувані рішення відповідача протиправними, що є підставою для їх скасування.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Позивач надав платіжне доручення про сплату судового збору в сумі 2102,00 грн, що й підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ БЕНЕФІТ" (вул. Мала Морська, 108, офіс 707, м. Миколаїв, 54020, ) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21-А, м. Одеса, Одеська область, 65078, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості № UA500020/2020/000074/2 від 28.06.2020 року.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/0/329 від 28.06.2020 року.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21-А, м. Одеса, Одеська область, 65078, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ БЕНЕФІТ" (вул. Мала Морська, 108, офіс 707, м. Миколаїв, 54020, ) судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. А. Устинов