Справа № 520/10613/2020
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 р. № 520/10613/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення Головного Управління ДФС у Харківській області № від 25.05.2018, № від 25.05.2018, № від 25.05.2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення відповідача є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Ухвалою суду від 12.08.2020 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Представником відповідача 16.09.2020 до суду надано відзив на позов, в якому зазначено, що оскаржувані рішення відповідача є правомірними, та відповідають вимогам чинного законодавства. В задоволенні адміністративного позову просить відмовити.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ГУ ДФС у Харківській області була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ОСОБА_1 щодо достовірності, повноти нарахування і сплати податку на доходи фізичних осіб з окремих видів доходів, відмінних від здійснення господарської діяльності за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, за наслідками якої складений акт від 17.04.2018 №1435/20- 40-13-14-08/ НОМЕР_1 .

Документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлені наступні порушення фізичною особою - платником податків ОСОБА_1 : п.п. 164.2.17 «д» п. 164.2 ст. 164, п.п. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України у результаті чого визначено суму податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб на суму 61 223.28 грн; п.п. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України, у результаті неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2016 рік: п. 16 прим. 1 підрозділу 10 Розділу XX Податкового кодексу України, а саме - сума доходу не задекларована, сума збору не сплачена в розмірі 5101,94 грн.

На підставі вищевказаного акту перевірки, ГУ ДФС у Харківській області винесені оскаржувані податкові повідомлення-рішення: від 25.05.2018 №, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на доходи фізичних осіб на загальну суму 76529,10 грн, в тому числі за податковим зобов`язанням збільшено на суму 61223,28 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) збільшено на суму 15305,82 грн; від 25.05.2018 №, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з військового збору на загальну суму 6377,41 грн, в тому числі за податковим зобов`язанням збільшено на суму 5101,93 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) збільшено на суму 1275,48 грн; від 25.05.2018 №, яким застосовано штрафну санкцію у розмірі 170,00 грн за платежем з податку з доходів фізичних осіб.

Позивач вважаючи вищезазначені податкові повідомлення-рішення протиправними, звернулась до суду з даним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Так, в акті перевірки від 17.04.2018 відповідач посилається на п.п. 164.2. 17 «д» п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, та зазначає, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді суми основного боргу платника податку, анульованого кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку - боржника про анулювання основного боргу та включає суму анульованого основного боргу до податкового розрахунку доходу, нарахованого (сплаченого) на корись платника податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано, такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

Так, контролюючим органом було встановлено, ОСОБА_1 отримала дохід за ознакою « 126» (дохід, отриманий як додаткове благо), анульований кредитором - АТ «ОТП БАНК» за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, та який відображений АТ «ОТП БАНК».

Отже, загальний річний оподатковуваний дохід ОСОБА_1 склав 340129,30 грн, проте фізична особа такий дохід не задекларувала, податок з доходів фізичних осіб за ставками, визначеними п. 167.1 ст. 167 ПК України у сумі 61223,28 грн не визначила та не декларувала.

Судом встановлено, що 14.02.2008 між ОСОБА_2 (після реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 , свідоцтво про реєстрацію шлюбу від 09.08.200) та ЗАК «ОТП БАНК» було укладено кредитний договір №МL-708/027/2008.

Відповідно до п. 2 цього Договору, банк надає Позичальнику кредит, а Позичальник приймає його на наступних умовах: Розмір та валюта кредиту: 35000,00 (тридцять п`ять тисяч 00); Валюта: Долар США.

10.03.2015 між ОСОБА_1 та ПАТ "ОТП Банк" було укладено Додатковий договір №8 до Кредитного договору №МБ-708/027/2008 від 14.02.2008.

Відповідно до п. 2.1.2 Додаткового договору від 10.03.2015 №8 до Кредитного договору №МБ-708/027/2008, зазначено наступне: викласти термін "Розмір Кредиту". "Валюта Кредиту". "Річна база нарахування процентів" та "Дата остаточного повернення Кредиту", в наступній редакції: Розмір та валюта кредиту: 680258,61 грн. Річна база нарахування процентів: 365 календарних днів. Дата остаточного повернення кредиту: 14 лютого 2029 року.

Таким чином, зі змісту Додаткового договору від 10.03.2015 №8 до Кредитного договору №МL-708/027/2008 можна зробити висновок про зміну валюти зобов`язання за Кредитним договором.

Надалі, 16.12.2015 між ОСОБА_1 та ПАТ "ОТП Банк" було укладено договір про внесення змін та доповнень №9 (про прощення боргу) до кредитного договору №МL-708/027/2008 від 14.02.2008.

Відповідно до п. 2 цього Договору, Сторони домовилися внести зміни та доповнення до Кредитного договору наступного змісту: Позичальник зобов`язується погасити боргові зобов`язання утермін до 16.12.2015 в розмірі 328468,51 грн. За умови належного виконання Позичальником умов Кредитного договору та п.п. 2.1 Додаткового договору. Позичальник буде вважатися таким, що погасив свої боргові зобов`язання за Кредитним договором перед Банком в повному обсязі і Банк, керуючись ст. 605 Цивільного кодексу України, здійснює анулювання (прощення) боргу в розмірі 340129,30 грн. (надалі - сума прошеного боргу).

Отже, суд зазначає, що сторони домовились про заміну валюти зобов`язання за кредитом та за умови погашення Позичальником бортового зобов`язання в розмірі 328468,51 грн. Банк прощає Позичальнику решту суми боргового зобов`язання у розмірі 340129,30 грн.

На виконання умов Договору про внесення змін та доповнень № 9 (про прощення боргу) до Кредитного договору №МL-708/027/2008 від 14.02.2008, Позичальником - ОСОБА_1 було погашено зобов`язання в розмірі 328468,51 грн, а Банком прощено боргове зобов`язання у розмірі 340129,30 грн.

Суд зазначає, що згідно з п. п. 14.1.47 п. 14.1. ст. 14 ПК України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно - правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до п. 163.1 ст. 163 ПК України об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Згідно з п. 164.1 ст. 164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

З аналізу наведених положень ПК України можна зробити висновок, що до доходів взагалі та додаткових благ, зокрема, відносяться матеріальні та нематеріальні цінності, кошти та інші активи, які безпосередньо отримані платником податку та які збільшують загальний майновий стан цього платника і забезпечують приріст його активів у тій чиіншій формі.

Види доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, визначені п. 164.2 ст. 164 ПК України.

Згідно абзацу "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податків як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Разом з цим, суд звертає увагу на те, що з 7 травня 2015 року підрозділ 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України був доповнений пунктом 8 на підставі Закону України, відповідно до якого визначено наступне: Не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (пічного) оподатковуваного доходусума, прошена (анульована) кредитором у розмірі річниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 01.01.2014, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пунктузастосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 01.01.2014.

Дія абзацу першого цього пунктупоширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 01.01.2015.

Отже, застосування вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Також, відповідно до п. 2.3 Договору про внесення змін та доповнень №9 (про прощення боргу) до Кредитного договору №ML-708/027/2008 від 14.02.2008 визначено, що курсова різниця по кредиту складає 408288,36 грн.

При цьому п.п. 2.3.1 п. 2.3 Договору про внесення змін та доповнень №9 (про прощення боргу) до Кредитного договору №ML-708/027/2008 від 14.02.2008 також чітко зазначено наступне - якщо сума прощеного боргу перевищує розмір курсової пізніші, визначеної п.п. 2.3 у Позичальника відповідно до вимог п.п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України виникає оподатковуваний дохід та Позичальник зобов`язаний подати до податкового органу декларацію, сплатити податки та збори з такого доходу в порядку та розмірах, встановлених чинним законодавством України.

В даному випадку Банком було прощенно суму боргу - 340129,30 грн, що є меншим, ніж 408288,36 грн, (курсова різниця, відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України).

Враховуючи вищенаведене, винесення ГУ ДФС у Харківській області податкового повідомлення-рішення від 25.05.2018 №, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем з податку на доходи фізичних осіб на загальну суму 76529,10 грн відбулося з порушенням вищенаведених приписів Податкового кодексу України.

Разом з цим, застосування ГУ ДФС у Харківській області податковим повідомленням- рішенням від 25.05.2018 № до позивача штрафної санкції у розмірі 170,00 грн за не подання податкової декларації також є незаконним, оскільки у спірному періоді ОСОБА_1 не отримувала оподатковуваний дохід, отриманий як додаткове благо у вигляді основної сумиборгу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором.

До того ж, визначення ГУ ДФС у Харківській області позивачу у податковому повідомленні-рішенні від 25.05.2018 № суми грошового зобов`язання за платежем з військового збору на загальну суму 6377,41 грн також відбулося без врахування тієї обставини, що ОСОБА_1 не отримувала оподатковуваний дохід, отриманий як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідачем не доказано правомірності спірних рішень, проте, позивачем належними та допустимими доказами доведена їх протиправність.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 263, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Скасувати податкові повідомлення-рішення Головного Управління ДФС у Харківській області №, №, № від 25.05.2018.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачену суму судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн 40 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області ().

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов