Справа № 520/10439/2020
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Шляхової О.М., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: зобов`язати відповідача власними силами або за власний рахунок знести об`єкт самочинного будівництва (нежитлова будівля літ. «А-3»), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем в установлений строк добровільно не виконано вимоги, встановлені у приписі Інспекції № 722-Пр-У від 02.09.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, які виявлені під час перевірки на об`єкті - нежитлова будівля літ. «А-3», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
По справі було відкрито спрощене провадження без виклику сторін та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.
Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу, та отримана ним.
Відповідач відзив на позов не надав.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.6 ст.162 КАС України).
Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.
Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного .
ОСОБА_1 направлено листи від 20.08.2019 № 2038/0/250-19 та від 29.08.2019 № 2123/0/250-19 щодо проведення позапланової перевірки на вищезазначеному об`єкті та необхідності виділення уповноваженої особи, надання доступу до об`єкта та представлення проектної та правовстановлюючої документації.
Інспекцією під час проведення позапланової перевірки здійснено вихід на об`єкт: «Нежитлова будівля літ. «А-3» по АДРЕСА_1 » (акт № 722-А від 02.09.2019), за результатами якого встановлено наступне.
Під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за вищевказаною адресою відсутня триповерхова нежитлова будівля, на огородженій території розташовано об`єкт у стані будівництва, а саме: влаштовано стіни, колони та підлоги підвального поверху, перекриття першого поверху з монолітного залізобетону, встановлено металеві стрижні під стіни та колони першого поверху.
В свою чергу, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно наявна інформація, з якої вбачається, що зареєстрована за ОСОБА_1 нежитлова будівля літ. «А-3» по АДРЕСА_1 раніше мала назву нежитлова будівля літ. «А-1» по АДРЕСА_1 та її загальна площа становила 645,8 кв.м.
Фактично, Інспекцією встановлено факт будівництва нового об`єкту на місці розташування раніше існуючої нежитлової будівлі літ. «А-1» по АДРЕСА_1 .
Об`єкт має ознаки об`єкта з незначними наслідками CCI.
В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України відсутня інформація щодо об`єкта за вказаною адресою.
Згідно листа Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради від 29.05.2019 № 739/0/608-19 (вх. № 5925/0/39-19 від 31.05.2019) вихідні дані, а саме містобудівні умови та обмеження на проектування, а також будівельний паспорт на забудову ділянки за вищевказаною адресою Департаментом містобудування та архітектури Харківської міської ради не надавались.
Під час проведення перевірки ОСОБА_1 та/або уповноваженою особою не представлено документ, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), не представлено затверджений у встановленому порядку проект та документи, щодо забезпечення авторського та технічного нагляду.
Вищезазначене, на думку позивача, дає підстави вважати об`єкт по АДРЕСА_1 самочинним будівництвом.
Припис містить застереження про необхідність повідомлення Інспекції про його виконання.
Для виконання покладених на Інспекцію повноважень, відповідачу неодноразово надсилались листи щодо проведення перевірки виконання припису від 02.09.2019 № 722-Пр-У та необхідності прибуття представника або уповноваженої особи до Інспекції з правовстановлюючими документами для розгляду питання відповідно до компетенції Інспекції.
Вищевказане, як вказував позивач, дає підстави вважати вимоги припису від 02.09.2019 № 722-Пр-У такими, що не виконані, що є порушенням Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.
Зазначений припис Інспекції Виноградовою В.В. у судовому порядку не оскаржувався, доказів протилежного суду не надано.
Як вказував позивач, у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, при реєстрації права власності на нежитлову будівлю літ. «А-3», загальною площею 1466,7 кв.м по АДРЕСА_1 звернулась до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та визнання договору дарування недійсним (справа № 642/5660/18).
Згідно відомостей ЄДРСР судом встановлено наступне.
Також, постановою Харківського апеляційного суду від 05.02.2020 встановлено відсутність триповерхової нежитлової будівлі літ. «А-3» по АДРЕСА_1 , а об`єкт, що знаходиться за вказаною адресою є самочинно реконструйованим.
Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Таким чином, придбаної ОСОБА_1 нежитлової будівлі літ. «А-3» по АДРЕСА_1 фактично не існувало серед об`єктів матеріального світу. У ході проведеної Інспекцією перевірки встановлено факт зведення цієї будівлі, що змусило позивача звернутись до суду з означеним позовом.
По суті позову суд зазначає наступне.
Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Положеннями ст.32 Закону встановлено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.
Відповідно до п. 1 ч.1 ст.34 Закону, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.1 та 2 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Згідно із пунктом 13 зазначеного Порядку ( в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність").
Згідно ст.38 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції здійснення Інспекцією позапланової перевірки), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок) позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно п.п. 16, 17 Порядку (в редакції здійснення Інспекцією позапланової перевірки) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Згідно ч.7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Згідно ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу.
Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил ( ч.1 ст.376 ЦК України).
В ході розгляду справи знайшов свої підтвердження факт того, що Інспекцією, під час перевірки (акт № 722-А від 02.09.2019) встановлено, що ОСОБА_1 самочинно реконструйовано об`єкт «Нежитлова будівля літ. «A-З» по АДРЕСА_1 » без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без затвердженого у встановленому порядку проекту та документів щодо забезпечення авторського та технічного нагляду.
Інспекцією видано Відповідачу припис від 02.09.2019 № 722-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкт: «Нежитлова будівля літ. «A-З» по АДРЕСА_1 », терміном виконання до 02.11.2019.
Суд відмічає, що станом на час розгляду адміністративної справи, сторонами до суду не надано, а матеріали справи не містять доказів добровільного виконання відповідачем вимог припису від 02.09.2019 № 722-Пр-У.
В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушень відповідачем приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, внаслідок чого видано припис про усунення порушень, який є чинним та відповідачем не виконаний.
Відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову та зазначає, що в даному випадку, з боку відповідача має місце триваюче правопорушення, яким є проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
При цьому п.7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України, не встановлено для посадових осіб інспекції будь-яких обмежень щодо строків перевірки виконання суб`єктом містобудування приписів про усунення порушень. Тобто законодавством не встановлено обов`язку позивача здійснити перевірку виконання свого припису протягом якогось певного обмеженого строку.
Відсутність обмежень строку проведення перевірок з метою виявлення виконання вимог припису позивача жодним чином не обмежило та не порушило прав відповідача, яка не лише мала час для усунення недоліків, але й могла розтермінувати виконання припису, уникаючи підстав такого невиконання, в даному випадку, подання позову про зобов`язання відповідача власними силами або за власний рахунок знести об`єкт самочинного будівництва (нежитлова будівля літ. «А-3»), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
При розгляді даної справи судом враховано правову позицію, викладену Верховним Судом в постанові від 23.05.2018 р. ( справа № 490/8624/15-а).
Приписами ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Отже, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 255, 257, 295, 297 КАС України, суд
Зобов`язати ОСОБА_1 власними силами або за власний рахунок знести об`єкт самочинного будівництва (нежитлова будівля літ. «А-3»), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.
Повний текст рішення складено 07 жовтня 2020 року.
Суддя О.М. Шляхова