Справа № 826/20290/16
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Ткаченка В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2020 року, суддя Васильченко І.П., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтогаз-Альянс" до Офісу великих платників податків ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогаз-Альянс" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 13.10.2016 року № та № .

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що відповідачем на підставі необґрунтованих висновків акту перевірки від 27.09.2016 року № 1526/28-10-14-02/34881820 щодо порушення позивачем приписів валютного законодавства прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення, якими до позивача застосовано суму штрафних санкцій за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року замінено неналежного відповідача Офіс великих платників податків ДФС належним відповідачем по справі - Офісом великих платників податків ДПС.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2020 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 13.10.2016 року № . В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Офіс великих платників податків ДПС звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та в цій частині прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Офісом великих платників податків ДФС України проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Нафтогаз-Альянс" () з питань дотримання вимог валютного законодавства при розрахунках за зовнішньоекономічним контрактом від 01.06.2014 року № 01/06-14, згідно листів ПАТ "Промінвестбанк" від 07.12.2015 року № 20-9-9/2015/3083, від 04.01.2016 року № 20-9/10/2016/28, від 06.04.2016 року № 07Ц/0821БТ та від 07.04.2016 року № 20-9/10/2016/797.

Проведеною перевіркою встановлено порушення ТОВ "Нафтогаз-Альянс" ст. 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", а саме несвоєчасне надходження валютної виручки за зовнішньоекономічним експортним контрактом від 01.06.2014 року № 01/06-14 з "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія):

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 7 500,00 дол. США на 114 днів (з 01.10.2015 по 22.01.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 22 500,00 дол. США на 117 днів (з 01.10.2015 по 25.01.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 25 000,00 дол. США на 182 днів (з 01.10.2015 по 30.03.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 25 000,00 дол. США на 218 днів (з 01.10.2015 по 05.05.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 20 000,00 дол. США на 280 днів (з 01.10.2015 по 06.07.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 15 000,00 дол. США на 310 днів (з 01.10.2015 по 05.05.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 9 500,00 дол. США на 310 днів (з 01.10.2015 по 05.05.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 91 020,00 дол. США на 350 днів (з 01.10.2015 по 14.09.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 47 040,00 дол. США на 295 днів (з 01.10.2015 по 14.09.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 95 760,00 дол. США на 279 днів (з 01.10.2015 по 14.09.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 94 080,00 дол. США на 276 днів (з 01.10.2015 по 14.09.2016);

- прострочено надходження валютної виручки у сумі 88 200,00 дол. США на 184 днів (з 01.10.2015 по 14.09.2016).

Також, встановлено порушення п. 1 ст. 9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 року № 15-93 "Про систему валютного регулювання і валютного контролю", а саме не подано до Офісу великих платників податків ДФС України та регіонального відділення НБУ Декларацію про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України та знаходяться за її межами станом на 01.01.2016 року та не відображено у Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України та знаходяться за її межами станом на 01.04.2016 року та 01.07.2016 року заборгованість за зовнішньоекономічним експортним контрактом від 01.06.2014 року № 01/06-14 з "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія) у сумі 486 100,00 дол. США та 461 100,00 дол. США відповідно.

За результатами перевірки складено акт від 27.09.2016 року № 1526/28-10-14-02/34881820 та винесено податкові повідомлення-рішення від 13.10.2016 року:

- № , яким до позивача застосовано суму штрафних санкцій за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 9 688 205,00 грн;

- № , яким до позивача застосовано суму штрафних санкцій за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 850,00 грн.

Позивач, вважаючи вищевказані податкові повідомлення-рішення протиправними та такими, що прийняті всупереч норм податкового законодавства, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Фінансова відповідальність за порушення термінів розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності встановлена статтею 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», згідно з якою за порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Частиною четвертою статті 1 вказаного Закону передбачено, що Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Також, відповідно до ст. 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності.

Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Постановами Правління Національного банку України від 03.03.2015 року №160, від 03.06.2015 року №354, від 03.09.2015 року №581, від 04.12.2015 року №863 було встановлено, що розрахунок за операціями з експорту та імпорту товарів, які передбачені ст.ст. 1, 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", повинні здійснюватися у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Частиною 5 статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" визначено, що органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену цією статтею.

Разом з тим, згідно з п.п.19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють контроль за встановленими закономстроками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів;

Відповідно до п.п.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Таким чином, несвоєчасність здійснення розрахунків в іноземній валюті у сфері зовнішньоекономічної діяльності є валютним правопорушенням, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафних (фінансових) санкцій та пені, застосування якої віднесено до повноважень органів ДФС.

Як убачається із матеріалів справи, між позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Нафтогаз-Альянс" (продавець) та "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія) (покупець) укладено контракт від 01.06.2014 року № 01/06-14 на продаж молока сухого знежиреного, виробника ПАТ "Жашківський Маслозавод", відповідно до якого продавець продає, а покупець купує на умовах поставки FCA Київ, Україна (INCOTERMS 2010) молоко сухе знежирене в кількості та згідно з умовами, передбачених до даного контракту.

Також між сторонами укладені додаткові угоди по контракту від 01.06.2014 р. № 01/06-14, які є невід`ємними частинами вказаного контракту, а саме: додаткові угоди від 29.12.2014 р. № 29/12/14-01, від 12.03.2015 р. № 12/03/15-01, від 12.03.2015 р. № 12/03/15-01, від 13.03.2015 р. № 13/03/15-01, від 16.03.2015 р. № 16/03/15-01, від 20.03.2015 р. № 20/03/15-01, від 01.03.2016 р. № 01/02/16-01.

Згідно трьохстороннього договору про переведення боргу від 20.08.2015 р. № 20/08/15-1 компанія "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія) (первісний боржник) переводить борг по контракту від 01.06.2014 р. № 01/06-14 на компанію "EXIMTRADE SOLUTIONS LIMITED" (ОАЕ) (новий боржник) у розмірі 80 618,60 дол. США.

Відповідно до трьохстороннього договору про переведення боргу від 21.03.2016 р. № 21/03/16-1 компанія "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія) (первісний боржник) переводить борг по контракту від 01.06.2014 р. № 01/06-14 на компанію "EXIMTRADE SOLUTIONS LIMITED" (ОАЕ) (новий боржник) у розмірі 50 000,00 дол. США.

Колегія суддів зазначає, що згідно поданих митних декларацій позивач за 2015 рік відвантажив по експортному контракту від 01.06.2014 р. № 01/06-14 молочну продукцію на загальну суму 838 850,00 дол. США., а в оплату за відвантажений товар було отримано в розмірі 236 437,50 дол. США.

Отже, по взаємовідносинам між позивачем та "ТМК INTERNATIONAL Limited" (Великобританія) по контракту від 01.06.2014 р. № 01/06-14 сума дебіторської заборгованості ТОВ "Нафтогаз-Альянс" складає 602 412,50 дол. США, що свідчить про правомірність встановлених відповідачем порушень.

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, з акта перевірки вбачається, що до розрахунку пені на загальну суму 9 688 205,22 грн податковим органом враховані платежі в оплату за молочну продукцію з посиланням на контракт № 01/06-14 на загальну суму 125 000,00 дол. США, які непідтверджені наданими на дослідження банківськими виписками.

Також, в акті перевірки зазначено, що пеня (3%) нарахована на прострочену дебіторську заборгованість у сумі 486 100,00 дол. США станом на 01.04.2016 р. та у сумі 461 100,00 дол. США станом на 01.07.2016 р.

Водночас, як слідує з матеріалів справи, а саме з митних декларацій на відвантаження ТОВ "Нафтогаз-Альянс" молочної продукції із посиланням на контракт № 01/06-14 та наявних банківських виписок, з урахуванням проведеної оплати нерезидентом, встановлена заборгованість, яка виникає на кожну відповідну граничну дату щодо оплати складає 602 412,50 дол. США.

Таким чином, прострочення пені у розмірі 0,3% суми неодержаної позивачем виручки в іноземній валюті за кожний день, з врахуванням граничного терміну оплати, складає 656 368,02 дол. США.

За змістом статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару), тоді як визначена контролюючим органом сума пені у розмірі 656 368,02 дол. США є перевищенням розміру неодержавної виручки на 53 955,56 дол. США. Пеня у розмірі 0,3% суми неодержаної позивачем виручки в іноземній валюті розрахунково підтверджується в розмірі 602 412,50 дол. США (екв. 14 949 473,42 грн.).

Відтак, враховуючи вищевикладене, висновки акту перевірки в частині нарахування пені у сфері зовнішньоекономічної діяльності ТОВ "Нафтогаз-Альянс" за порушення резидентом строків, передбачених ст. 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" на суму 9 688 205,22 грн., розрахунок якої поданий в додатку до спірного податкового повідомлення-рішення від 13.10.2016 року № , розрахунково не підтверджується, що свідчить про протиправність такого рішення та наявності правових підстав для його скасування.

Як на доказ невірного розрахунку пені суд першої інстанції вірно послався на висновок КНДІСЕ Міністерства юстиції України, виконаний на замовлення позивача від 30.09.2019 року № 28716/18-72/28717/18-71, яким зазначено про не підтвердження розрахунку, поданого до спірного податкового повідомлення-рішення від 13.10.2016 року № .

Як слідує з вищезазначеного висновку експертів, в акті перевірки №1526/28 до розрахунку пені на суму 9 688 205, 22 грн (від суми неодержавнної виручки в іноземній валюті (3%) перевіряючими були враховані платежі в оплату за молочну продукцію з посиланням на контракт №01/06-14 на суму 125 000 доларів США, які не підтверджені наданими на дослідження банківськмими виписками.

Крім того, в акті перевірки зазначено, що пеня була нарахована на прострочену дебіторську заборгованість у сумі 486 100 доларів США станом на 01.04.2016 року та у сумі 461 100 доларів США станом на 01.07.2016 року.

За умовами ст. 4 Закону №185/94-ВР загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержавної виручки. Враховуючи, що за за наявними у справі митними деклараціями та банківськими виписками розмір суми неодержавної виручки складає 602 412,50 дол США, пеня у розмірі 0,3% суми неодержавної ТОВ «Нафтогаз-Альянс» виручки розрахунково оббгрунтована в сумі 656 368,02 дол США, тобто перевищенням розміру неодержавної виручки на 53 955,02 дол. США.

Відповідно до правової позиції, викладеної зокрема у постанові Верховного Суду від 06 листопада 2018 року (справа №813/3274/17), повноваження щодо визначення суми грошових зобов`язань та застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є дискреційним повноваженням таких контролюючих органів. Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності рішення, передбаченим у Кодексі адміністративного судочинства України критеріям, не може підміняти контролюючий орган та перебирати на себе повноваження щодо застосування штрафу в іншому розмірі.

Таким чином, при неправомірному визначенні контролюючим органом суми грошових зобов`язань, відповідне рішення підлягає скасуванню в повному обсязі, оскільки суд не уповноважений перебирати на себе дискреційні повноваження контролюючого органу з обчислення грошових зобов`язань.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звернув увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

З огляду на наведені правові норми та фактичні обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявності правових підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 13.10.2016 року № .

Щодо рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.10.2016 року № , колегія суддів зазначає, що рішення суду в цій частині позивачем не оскаржується. Окрім того, в апеляційній скарзі Офіс великих платників податків ДПС також не наводить доводів та міркувань в частині незаконності рішення щодо відмови позивачу у задоволенні позовних вимог. Водночас, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог є законним та обгрунтованим і підстав для його скасування не вбачається.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2020 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2020 року- без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.

Повний текст виготовлено: 06 жовтня 2020 року.