Справа № 320/5877/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5877/19 Суддя (судді) першої інстанції: Панова Г. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г. В.

суддів Мєзєнцева Є. І., Файдюка В. В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби

на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2020року

у справі №320/5877/19 (розглянуто у відкритому судовому засіданні)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Іто-Продакшн»

до відповідача Київської митниці Державної митної служби

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У жовтні 2019 року до Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Іто-Продакшн" (надалі - позивач, ТОВ "Іто-Продакшн") з адміністративним позовом до Київської митниці ДФС (надалі - відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ- UA-2019 від 16.10.2019;

- визнати протиправним та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA125300/2019/00002;

- зобов`язати Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару № 2, визначеного у графі 31 митної декларації № UA125300/2019/890708 від 08.10.2019, із застосуванням коду товару УКТЗЕД .

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час митного оформлення імпортованого товару: вхідних фланців чавунних в комплекті з болтиками за відповідними артикулами та шестерень першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 (код товару визначений позивачем за УКТЗЕД ) та другої ступені конічна пара сталеві В103Z13-45 арт.2511224 (код товару визначений позивачем за УКТЗЕД ), відповідачем було прийнято рішення від 16.10.2019 № KT-UA-2019, яким визначено інші коди товарів за УКТЗЕД - та відповідно, ніж зазначені позивачем у митній декларації від 08.10.2019 № UA125300/2019/890708. Позивач зазначив, що на підставі рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019 митним органом було прийнято картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.10.2019 № UA 125300/2019/00002. Проте, позивач не погоджується з правомірністю прийняття спірного рішення та картки відмови, оскільки на підтвердження правомірності класифікації вхідних фланців чавунних та шестерні за кодом УКТЕЗ ТОВ "Іто-Продакшн" надало висновок експертного товарознавчого дослідження № 2884 від 25.10.2019 року.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2020 року адміністративний задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ- UA-2019 від 16.10.2019.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA125300/2019/00002.

Зобов`язано Київську митницю Держмитслужби (; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, 8А) здійснити митне оформлення товару №2, визначеного у графі 31 митної декларації №UA125300/2019/890708 від 08.10.2019, із застосуванням коду товару УКТЗЕД .

Стягнуто з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної митної служби (; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, 8А) суму судового збору у розмірі 5763 (п`ять тисяч сімсот шістдесят три) грн. 00 коп. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Іто-Продакшн" (; місцезнаходження: 09113, Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська,23).

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідачем (надалі - апелянт) подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення в цілому та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права. Апелянт зазначає, що продавець товарів - компанія "МОТVARIO S.р.А." (Італія) зазначає у товаросупровідних документах (інвойси: від 08.10.2019 № 218103007, від 08.10.2019 № 218103009, від 08.10.2019 № 218103034, від 08.10.2019 № 218103061, пакувальні листи: від 08.10.2019 № 202706, від 08.10.2019 № 202704, від 08.10.2019 № 202724, від 08.10.2019 № 202754) на товар "вхідний фланець" код товару - " 84242000", який у Комбінованій номенклатурі Європейського Союзу передбачає: "корпуси підшипників звмонтованими кульковими або роликовими підшипниками". Крім того, у митній декларації країни експорту (Італія) від 05.10.2019 № 19ІТОЗІ010054316Е0 також задекларовано товар "вхідні фланеці" за кодом 84242000 Комбінованої номенклатури Європейського Союзу. Апелянт звертає увагу, що товари "вхідні фланці" (арт. 3004754, арт. 3004880, арт. 3004884, арт. 3004767. арт. 3004766, арт. 3041525, арт. 3004882, арт. 300488, арт. 3004763, арт. 3004752, арт. 3004762, арт. 3004747, арт. 3004767, арт. 3041526, арт. 3004883) підлягають класифікації у товарній підкатегорії УКТЗЕД , як "Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) і кривошипи; корпуси підшипників, підшипники ковзання для валів; зубчасті передачі та зубчасті колеса зібрані з валами; кулькові або роликові гвинтові передачі; коробки передач та інші варіатори швидкості, включаючи гідротрансформатори; маховики та шківи, включаючи поліспасти; муфти та пристрої для з`єднання валів (включаючи універсальні шарніри): корпуси підшипників з вмонтованими кульковими або роликовими підшипниками".

Позивач та відповідач у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були належним чином повідомлені, про причини неявки суду не повідомили.

За таких обставин колегія суддів, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Іто-Продакшн" (ідентифікаційний код 36360190, місцезнаходження: 09100, Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська, буд. 23) 10.03.2009 було зареєстровано в якості юридичної особи, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 23.01.2019 № (стор.45-50 том І).

Між між Фірмою "MOTOVARIOS.p.A" (Продавець), з однієї сторони, та ТОВ "Іто-Продакшн" (Покупець), з іншої сторони, 01.10.2010 року укладено контракт №1 від 01.10.2010, за умовами якого продавець продає, а покупець купує партіями: електродвигуни, механічні варіатори і редуктори, запасні частини до них, що іменуються в подальшому "товар", точна кількість і асортимент якого вказаний у відвантажувальних документах, проформі-інвойсі чи інвойсі. (стор.63-66 том І).

Згідно з п.2.2. договору ціна товару, який поставляється за даним контрактом, вказується в інвойсі (рахунку) на кожну партію товару і включає вартість упаковки і маркування. Якість товару, який поставляється за даним контрактом, повинна повністю відповідати Європейським стандартам або нормам заводу, який виготовляє товар. На кожну партію товару продавець надає сертифікат походження (п.5 договору).

Так, 05.09.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "ФЛК-БРОКЕР" (виконавець), з однієї сторони, та ТОВ "Іто-Продакшн" (замовник), з іншої сторони, укладено договір №00509/Ц059-2019 на надання послуг з митного оформлення товарів та послуг митного складу, за умовами якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується за обумовлену плату, в обумовлений термін на вимогу замовника надавати послуги з питань митного оформлення товарів та транспортних засобів (далі товарів) замовника в відповідності з митним законодавством України, надання послуг митного складу і інші послуги.

Пунктом 6.1 договору визначено, що договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами та діє до 31.12.2021 з можливістю подальшої пролонгації.

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЛК-БРОКЕР", від імені ТОВ "Іто-Продакшн" 08.10.2019 року до Київської митниці ДФС подано митну декларацію №UA125300/2019/890708 (надалі - МД № UA125300/2019/890708) (стор. 38-43 том І).

Відповідно до графи 31, 32 товару 2 МД №UA125300/2019/890708заявлено наступний товар: Товар 2 " частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну: -вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004754 - 10 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН 032:061 24 - F15 арт. 3004880 - 5 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 400 55-F30 арт.3041525 - 6 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F15 арт.3004882- 5 шт.; шестерні другої ступені конічна пара сталеві В10З Z13-45 арт.251124 - 3 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883- 5 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 250 28-F20 арт.3004763- 50 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 200 24-F12 арт.3004752- 8 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:083 250 28-F15 арт.3004762- 50 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 140 11-F7 арт.3004747 - 8 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 300 38-F25 арт.3004767 - 40 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 450 60-F30 арт.3041526 - 5 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883 - 9 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F25 арт.3004884 - 5 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:083 300 38-F25 арт.3004767 - 20 шт.; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:083 300 38-F20 арт.3004766 - 20 шт.; шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 - 5 шт.

Призначені для власного виробництва та використання в промисловому обладнання цивільної промисловості.

Відповідно до графи 33 МД №UA125300/2019/890708: код товару 2 згідно УКТЗЕД- 84839081.

Згідно із графою 47: ставка мита (0%) - 0,00 грн.; ставка ПДВ (20%) - 88643,07 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до митного оформлення також було надано наступні документи: пакувальний лист №202704 від 20.09.2019; пакувальний лист №202706 від 02.10.2019; пакувальний лист №202724 від 01.10.2019; пакувальний лист №202754 від 04.10.2019; рахунок - фактура (інвойс) №218103007 від 02.10.2019; рахунок-фактура (інвойс) № від 02.10.2019; рахунок-фактура (інвойс) №218103034 від 03.10.2019; рахунок-фактура (інвойс) №218103061 від 04.10.2019; автотранспортна накладна №71456 від 04.10.2019; декларація про походження товару №218103007 від 02.10.2019; декларація про походження товару №218103009 від 02.10.2019; декларація про походження товару №218103034 від 03.10.2019; декларація про походження товару №218103061 від 04.10.2019; Книжка МДП SX.83238251 від 05.10.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н 04.10.2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 07.02.2011; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 10 від 30.12.2015; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 11 від 02.02.2016; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 12 від 01.11.2016; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 13 від 30.11.2016; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 15 від 29.12.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 18 від 02.08.2018; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 19 від 02.12.2018; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 01.03.2011; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2/1 від 01.03.2011; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 20 від 17.05.2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 21 від 01.09.2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 28.11.2011; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 4 від 11.04.2012; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 5 від 20.08.2012; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 6 від 10.01.2013; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 7 від 17.03.2014; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 8 від 15.10.2015; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 9 від 21.12.2015; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 1 від 01.10.2010; договір про надання послуг митного брокера № 0509/ЦО59-2019 від 05.09.2019; договір (контракт) про перевезення №6 від 02.05.2018.

Київською митницею ДФС 09.10.2019 року складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу згідно митної декларації UA125300/2019/890708. Так. відповідно до інформації щодо виконаних завдань та виявлених невідповідностей: проведено митний огляд товару №2.

Митний огляд проведено з урахуванням п.2 ст. 338 МКУ, проте, зазначені у графі 8.3.3 стосуються частково оглянутих (відкритих) вантажних місць. В оглянутих місцях знаходився товар згідно МД: фланець чавунний в комплекті з болтиками, артикул згідно маркування: 3004757, 3004880, 3004884, 3004767, 3004766, 3041525. 3004882, 3004883, 3004763,3004752, 3004762, 3004774. 3041526, що являє собою металевий виріб з вмонтованою всередині металевою втулкою яка обертається. На товарі артикул:3004880, 3004884, 3004882, 3004883 в внутрішній частині візуально видно підшипник, на інших виробах металевих наявні бірки з маркуванням де зазначено Code,Type, що відповідає ТСД та інше. Артикули 304248, 2511224 являє собою шестерні металеві. Огляд проводився без повного вивантаження пакувальних місць, фотографії розміщено в електронному вигляді під МД (стор. 44 том І).

Відповідачем 09.10.2019 року під час здійснення контролю правильності класифікації товару 2 під час проведення митних формальностей, з метою перевірки правильності кодування та класифікації товарів за ініціативи спеціалізованого підрозділу відділу митного оформлення було направлено запит до Управління адміністрування митних платежів (далі - УАМП) щодо класифікації товару.

Київською митницею Державної фіскальної служби 16.10.2018 року прийнято рішення про визначення коду товару №KT-UA-2019, в якому визначений код товару згідно УКТЗЕД: - товару "вхідні фланці" (арт. 3004754, арт. 3004880, арт. 3004884, арт. 3004767, арт. 3004766,арт. 3041525, арт. 3004882, арт. 300488, арт. 3004763, арт. 3004752, арт. 3004762, арт. 3004747, арт. 3004767, арт. 3041526, арт. 3004883)" та "шестерні" (арт. 3004248, арт. 2511224) для промислових редукторів із кодом згідно з УКТЗЕД ("Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) і кривошипи; корпуси підшипників, підшипники ковзання для валів; зубчасті передачі та зубчасті колеса зібрані з валами; кулькові або роликові гвинтові передачі, коробки передач та інші варіатори швидкості, включаючи гідротрансформатори; маховики та шківи, включаючи поліспасти; муфти та пристрої для з`єднання валів (включаючи універсальнішарніри):-зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо; частини: -- інші: --з чавуну або сталі".) (ставка мита 0%) було класифіковано за двома різними кодами згідно УКТЗЕД: для товару "вхідні фланці чавунні" та для товару "шестерні" (ставки мита 5%) (стор. 34-37 том І).

У зв`язку з прийняттям рішення про визначення коду товару позивачу відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.10.2019 № UA125300/2019/00002 (стор. 31-33 том І).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем рішення про визначення коду задекларованого товару та картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся за захистом порушених прав та інтересів до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що під час розгляду справи відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження висновків щодо помилковості визначення позивачем коду товару 2 (частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну) за УКТЗЕД та щодо того, що вказаному товару відповідає код за УКТЗЕД та , що свідчить про безпідставність прийняття спірного рішення.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно статті 248 Митного кодексу України (надалі - МК України) митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема, код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 МК України).

Статтями 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Відповідно до статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до статті 53 МК України, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У силу положень частини п`ятої статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Дана норма кореспондується з положеннями частини 3 статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Це також відповідає стандартним правилам, встановленим п.п. 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 №3018-VI "Про внесення змін до Закону України" про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Разом з цим, якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частини третя статті 53 МК України).

Відповідно до частини 3 статті 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з частини 1-3 статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Відповідно до частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 2 статті 55 МК України передбачено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 грудня 2019 року по справі №826/3102/16 і в постановах Верховного Суду України від 31.03.2015 року по справі № 21-127а15, від 30.06.2015 року по справі № 21-591а15) та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Щодо правомірності визначення відповідачем у спірному рішенні коду товару, заявленого позивачем до митного оформлення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин 1- 4 статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з частини 1 статті 68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 1 статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (ч.2 ст.69 Митного кодексу України).

Відповідно до частин 3 - 8 статті 69 Митного кодексу України на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до Указу Президента України "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів" від 17.05.2002 року №466/2002 (надалі - Указ № 466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом "а" статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 (далі - Порядок №428).

Так, на час прийняття спірного рішення Пояснення до УКТЗЕД були затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

В свою чергу порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) визначено Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за №1085/21397 (далі - Порядок №650).

Пунктом 4 розділу І Порядку №650 встановлено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює: контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів; проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій; приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Відповідно до пункту 1 розділу III Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Пунктом 2 розділу ІІІ Порядку №650 визначено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно з положеннями пункту 3 розділу ІІІ Порядку №650 рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.

У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІІ Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.

При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД (далі - ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, що рішенням про визначення коду товару від 16.10.2019 №КТ-UA-2019 було змінено код згідно УКТЗЕД задекларованого позивачем в митній декларації від 08.10.2019 №UA125300/2019/890708 товару - "вхідні фланці" (арт. 3004754, арт. 3004880, арт. 3004884, арт. 3004767, арт. 3004766,арт. 3041525, арт. 3004882, арт. 300488, арт. 3004763, арт. 3004752, арт. 3004762, арт. 3004747, арт. 3004767, арт. 3041526, арт. 3004883)" та "шестерні" (арт. 3004248, арт. 2511224) для промислових редукторів Виробник: "MOTOVARIO S-P-A", Італія, кодом УКТЗЕД щодо "вхідних фланців" та - "шестерні для промислових редукторів", з приводу чого суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 №584-VII цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.1-2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Основні правила), які є Додатком до вказаного Закону, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatismutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТЗЕД здійснюється за назвами товарних позицій.

Згідно із пунктом 3 Основних правил у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

З аналізу вищезазначених норм права колегія суддів доходить висновку, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та функціонального призначення.

Так, у митній декларації від 08.10.2019 року №UA125300/2019/8907 визначено код товару 2 " частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну: - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004754 - 10 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН 032:061 24 - F15 арт. 3004880 - 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 400 55-F30 арт.3041525 - 6 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F15 арт.3004882- 5 шт.;- шестерні другої ступені конічна пара сталеві В10З Z13-45 арт.251124 - 3 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883- 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 250 28-F20 арт.3004763- 50 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 200 24-F12 арт.3004752- 8 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:083 250 28-F15 арт.3004762- 50 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 140 11-F7 арт.3004747 - 8 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 300 38-F25 арт.3004767 - 40 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 450 60-F30 арт.3041526 - 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883 - 9 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F25 арт.3004884 - 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:083 300 38-F25 арт.3004767 - 20 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:083 300 38-F20 арт.3004766 - 20 шт.; -шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 - 5 шт. Призначені для власного виробництва та використання в промисловому обладнання цивільної промисловості - УКТЗЕД .

В свою чергу, спірним рішенням відповідачем цей код було змінено та визначено код задекларованого товару 2 "вхідні фланці чавунні" - за УКТЗЕД на та для товару "шестерні" за УКТЗЕД .

Так, відповідно до розділу Основних правил в групі 84 "Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини" до товарної позиції 8483 "Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) і кривошипи; корпуси підшипників, підшипники ковзання для валів; зубчасті передачі та зубчасті колеса зібрані з валами; кулькові або роликові гвинтові передачі; коробки передач та інші варіатори швидкості, включаючи гідротрансформатори; маховики та шківи, включаючи поліспасти; муфти та пристрої для з`єднання валів (включаючи універсальні шарніри)": під категорії відносяться зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо; частини: - інші:- з чавуну або сталі.

В свою чергу, до товарної позиції 8483 "Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) і кривошипи; корпуси підшипників, підшипники ковзання для валів; зубчасті передачі та зубчасті колеса зібрані з валами; кулькові або роликові гвинтові передачі; коробки передач та інші варіатори швидкості, включаючи гідротрансформатори; маховики та шківи, включаючи поліспасти; муфти та пристрої для з`єднання валів (включаючи універсальні шарніри)" в під категорії зазначено "- корпуси підшипників", в під категорії зазначено "- інші".

З метою забезпечення виконання Закону України від 19.09.2013 №584-VIII "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" Державною фіскальною службою України було прийнято наказ від 09.06.2015 №401, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі-Пояснення №401).

Так, Пояснення №401 побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року (Explanatory Notesto the Harmonized commodity description and codingsystem, Fifth Edition (2012) Wold Customs Organization) і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Explanatory Notes to the Combined Nomenclature of the European Union, Official Journal of the European Union, С 76, Volume 583, 4 March 2015).

У свою чергу Відповідно до наказу № 401 при роз`ясненні товарної позиції було визначено наступне. (B) Корпуси підшипників і підшипники ковзання.

Корпуси підшипників являють собою раму або опору, призначену для розміщення підшипників ковзання, роликового, кулькового і т.п. підшипника, в який входять (або у разі упорного підшипника, в який упираються) кінці обертового вала або осі. Вони зазвичай складаються з двох частин, які, будучи з`єднаними разом, утворюють кільце, що утримує підшипник. Вони можуть містити засоби змащування підшипника.

Вони також найчастіше містять подушку, плиту, кронштейн, за допомогою яких їх можна закріпити на машині або на стіні, або іншому елементі будівлі; але ці подушки, плити, кронштейни і т.п., які не містять у собі корпус підшипника (і самі не призначені вміщати у собі підшипник), класифікуються відповідно до матеріалу, з якого вони виготовлені (зазвичай товарна позиція 7325 або 7326).

Корпуси підшипників, що містять кульковий, роликовий або голчастий роликовий підшипник, відносяться до цієї товарної позиції; але кулькові, роликові або голчасті роликові підшипники, подані окремо, включаються до товарної позиції 8482.

Проте, підшипники ковзання класифікуються в цій товарній позиції, навіть якщо вони постачаються без корпусів. Вони складаються з кілець антифрикційного металу або іншого матеріалу (наприклад, металокераміки або пластмаси). Вони можуть бути виготовлені суцільними або рознімними з декількох частин, з`єднаних разом, і утворюють гладкий підшипник, в якому обертається вал або вісь.

До цієї товарної позиції не включаються підшипники з графіту або інших вуглецевих матеріалів (товарна позиція 6815).

(C) Зубчасті передачі та зубчаті колеса (шестірні) разом з валами, включаючи фрикційні передачі та ланцюгові зірочки

Основними елементами передачі є зубчасте колесо, циліндр, конус, рейка або черв`як і т.п. У зібраній передачі зуби одного елемента входять у зачеплення з зубами іншого, так що обертальний рух першого передається наступному і т.п. Залежно від відношення кількості зубів окремих зубчастих коліс обертальний рух може бути переданий з тією же частотою обертання або ж з більшою або меншою частотою обертання; залежно від типу колеса і кута, під яким воно зачіпляється, напрямок передачі можна змінити або ж перетворити обертальний рух у лінійний або навпаки (наприклад, у разі зубчасто-рейкового зачеплення).

До цієї групи включаються всі типи зубчастих передач, у тому числі з простими зубчастими колесами, конічні передачі, конусні передачі із косими зубчастими колесами (гелікоїдальними, спіральними), черв`ячні передачі, передача зубчастим колесом і зубчастою рейкою, диференціальні передачі та комплекти з них. До неї входять також зубчасті і подібні їм колеса для застосування в ланцюгових передачах.

До цієї групи включаються також фрикційні передачі. Це колеса, диски або циліндри, які, коли одне з них установлено на ведучому, а одне - на відомому валу, передають рух за рахунок тертя між ними. Вони зазвичай виготовляються з чавунного литва, у деяких випадках мають покриття зі шкіри, дерева, волокнистих матеріалів, з`єднаних зв`язувальною речовиною, або з інших матеріалів, що підвищують тертя.

Позивач, визначаючи вхідні фланці чавунні за відповідними артикулами за кодом ЗЕД керувався наступним: промисловий редуктор у зібраному виді має передавати обертальний рух, залежно від типу колеса і кута, під яким вона зачіпляється, напрямок передачі можна змінити або ж перетворити обертальний рух редуктора у лінійний або навпаки. Це узгоджується із поясненнями, визначеними у Наказі № 401. При цьому вхідні фланці чавунні за відповідними артикулами є частиною редуктора, який з`єднує електродвигун з редуктором і виконує функцію обертального моменту. Без наявності даних фланців редуктор виконувати своє функціональне призначення не може; вхідні фланці складаються із більш ніж двох частин, серед яких присутній був вал (полий, цільнолитий тощо) - деталь, що обертається навколо своєї осі, призначена для передачі руху зв`язаним з нею частинам машини чи механізму, а отже зaбeзпeчyє, у тому числі можливість виконання функції обертального моменту під час роботи редуктора. У свою чергу, враховуючи передбачене вище призначення вхідних фланців бути елементом з`єднання редуктора та наявність більш ніж двох складових частин, що спростовує можливість віднесення їх до коду УКТЗЕД 8483 20 0000.

Як наслідок на підтвердження вищевикладених обставин Товариством на електронні запити відповідача були надані наступні документи, що містили, зокрема детальні пояснення правомірності класифікації вхідних фланців чавунних за кодом УКТЗЕД : товаросупровідні документи; схематичне зображення товарів; витяги з технічного каталогу; листи ТОВ "Іто-Продакшн" від 15-10.2019 року №№ 159-173 про характеристики товарів.

Крім того, позивачем було надано відповідачу, що останнім не заперечується та міститься в матеріалах справи експертний висновок Київської незалежної судово-експертної установи від 25.10.2019 № 2884 експертного товарознавчого дослідження за заявою ТОВ "Іто-Продакшн" щодо проведення класифікації згідно УКТЗЕД наступних товарів:

вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F1S арт.3004754 -10 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН 032:061 24 - F15 арт. 3004880 - 5 шт. ; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 400 55-F3P арт.3041525 - 6 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F15 арт.3004882 - 5 шт.; шестерні другої ступені конічна пара сталеві ВЮЗ Z13-45 арт.251124 -3шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883 - 3шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 250 28-F20 арт.3004763 f- 50 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032;061 200 24-F12 арт.30047528 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.300476250 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 140 11-F7 арт.3004747 8 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 300 38-F25 арт.3004767 -40 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 450 60-F30 арт.3041526- 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Ш062:083 28-F20 арт.3004883 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F25 арт.3004884 - 5 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 38-F25 арт.3004767 40 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 3 - F25 арт.3004767 - 20 шт.; - вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:8-F20 арт.3004248 - 5 шт.; шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 - 5 шт. (стор.177-223 том І).

Згідно висновку, викладеного характеристики наступних товарів: вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004754; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН 032:061 24 - F15 арт. 3004880; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 400 55-F30 арт.3041525; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F15 арт.3004882; шестерні другої ступені конічна пара сталеві В10З Z13-45 арт.251124; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 250 28-F20 арт.3004763; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 200 24-F12 арт.3004752; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004762; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 140 11-F7 арт.3004747; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 300 38-F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 450 60-F30 арт.3041526; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F25 арт.3004884; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 38-F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 3 - F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:8-F20 арт.3004248; шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 відповідають дійсним товарним характеристикам коду товару: - з чавуну або сталі.

Вищезазначене випливає з того, що у поясненнях до товарної під категорії 8483 90 81 00 товар "частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну", описано достатньо точно та повно ніж у інших товарних під категоріях.

Крім того, у висновку експерта також визначено, що частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну: вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004754; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН 032:061 24 - F15 арт. 3004880; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 400 55-F30 арт.3041525; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F15 арт.3004882; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 250 28-F20 арт.3004763; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 200 24-F12 арт.3004752; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 250 28-F15 арт.3004762; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н032:061 140 11-F7 арт.3004747; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:083 300 38-F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками В163 450 60-F30 арт.3041526; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F20 арт.3004883; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками ІН062:083 28-F25 арт.3004884; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 38-F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками H062:Q83 300 3 - F25 арт.3004767; вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками Н062:8-F20 арт.3004248 не можуть бути класифіковані згідно УКТЗЕД по коду , а частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну: шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248; шестерні другої ступені конічна пара сталеві В10З Z13-45 арт.251124 не можуть бути класифіковані згідно УКТЗЕД по коду .

ТОВ "Іто-Продакшн" листами №№ 159-173, які направлені на адресу відповідача, повідомив про характеристики товарів, згідно яких вхідний фланець чавунний в комплекті з болтиками згідно вказаних артикулів є частина промислових редукторів та використовуються ТОВ "Іто-Продакшн" для власного виробництва в промисловому обладнанні цивільної промисловості для збірки редукторів. Матеріал з якого виготовлені вхідні фланці - чавун.. Також, позивач у вказаних листах надавав відповідачу інформацію про те, що шестерні першої ступені, сталеві Н121 В 153 6522 М30 42/48 арт.3004248 є невід`ємною частиною редуктора, яка разом з іншими деталями редуктора передає обертальний момент від двигуна до вихідного валу редуктора. Використовуються товариством для власного виробництва в промисловому обладнанні цивільної промисловості для збірки редукторів, фоторедукторів. Аналогічні відомості було надано щодо шестерні другої ступені конічна пара сталеві В10З Z13-45 арт.251124.

З аналізу матеріалів справи та норм права колегія суддів доходить висновку, що опис товару, зазначеного позивачем у МД №UA125300/2019/890708 від 08.10.2019, в повній мірі відповідає опису коду УКТЗЕД , а тому позивач правомірно вказав саме цей код УКТЗЕД під час митного оформлення товару, а відповідачем не надано суду зворотного.

Апелянт в апеляційній скарзі зазначає, що в наданих позивачем разом із митною декларацією документах, зокрема, в митній декларації країни відправлення від 05.10.2019 №19ІTTJ010054316Е0, інвойсах від 08.10.2019 № 218103007, від 08.10.2019 № 218103009, від 08.10.2019 № 21810034, від 08.10.2019 № 218103061, пакувальних листах від 08.10.2019 № 202706, від 08.10.2019 № 202704, від 08.10.2019 № 202724, від 08.10.2019 № 202754, зазначено код товару (вхідний фланець) за кодом товару 84242000 Комбінованої номенклатури Європейського союзу, що на думку відповідача, свідчить про невірне визначення позивачем коду відповідного товару за УКТЗЕД.

Судом першої інстанції встановлено, а апелянтом не заперечується, що вищезазначені документи були складені не ТОВ "Іто-Продакшн", а його контрагентом, Фірмою "МОТVARIO S.р.А." (Італія), а отже посилання на номенклатури Європейського союзу є правомірним.

При цьому, зазначення експортером у митній декларації або товаросупровідних документах коду товару не спростовує необхідність для митного органу здійснювати митний контроль та вирішувати питання класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до чинного законодавства.

Згідно правових висновків Верховного Суду викладених у постанові від 17.04.2018року по справі № 810/2823/17 "...Класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС), відповідно до статті 311 Митного кодексу України. Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів. Змістом частини 5 статті 69 Митного кодексу України визначено, що у разі наявності складного випадку класифікації товару у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару, при виникненні суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, необхідно застосовувати спеціальні знання, проводити дослідження.

Аналіз вищенаведених норм, з урахуванням оцінки обставин справи, наданої судами попередніх інстанцій, свідчить про безпідставність спірного рішення митного органу внаслідок не доведення останнім наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою після завершення процедури митного оформлення. Верховний Суд за результатами розгляду справи вважає, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта. Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що відповідачем не доведено правомірність своїх дій щодо самостійного визначення коду товару, оскільки жодного експертного дослідження митним органом не проводилося, методичні рекомендації Державної фіскальної служби України, викладені у листі від 25.05.02017 року № 13335/7/99-99-19-03-03-17, не є законною підставою для зміни коду товару.

Колегія суддів звертає увагу, що під час розгляду справи відповідачем не надано до суду доказів вжиття заходів для проведення перевірки коду УКТЗЕД товару, зокрема шляхом відібрання зразків та проведення експертного дослідження.

Так, під час розгляду справи, як в суді першої інстанції так в суді апеляційної інстанції, відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження висновків щодо помилковості визначення позивачем коду товару 2 (частини промислових редукторів зубчасті елементи передач виготовлені зі сталі та чавуну) за УКТЗЕД та щодо того, що вказаному товару відповідає код за УКТЗЕД та , що свідчить про безпідставність прийняття спірного рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 № КТ-UA-2019 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо вимоги позивача про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA125300/2019/00002, то вони є похідними, а отже підлягають задоволенню.

Щодо посилання апелянта на те, що судом першої інстанції безпідставно зобов`язано відповідача вчинити певні дії, то колегія суддів не погоджується з даними твердженнями.

Оскільки, згідно з нормами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони в тому числі: пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), бо це є завданням пропорційності.

Пропорційність тісно пов`язана з легітимною метою, і для цього органу владних повноважень надаються широкі межі розсуду для доречності та достатності втручання останнього в права та інтереси особи з урахуванням ступеню втрати однією із сторін. А, відповідно, здійснення таких повноважень повинно бути розумним, належним та сумлінним.

Аналізуючи вищевказане, колегія суддів доходить висновку, що відповідачем не в повній мірі застосовані дискреційні повноваження, які надаються певному суб`єкту владних повноважень за для не порушення прав та інтересів особи, застосовуючи інші законодавчо встановлені засоби обмеження.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що належним способом захисту прав позивача є необхідність зобов`язати Київську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення товару №2, визначеного у графі 31 митної декларації №UA125300/2019/890708 від 08.10.2019, із застосуванням коду товару УКТЗЕД .

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить до висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що зміст апеляційної скарги є ідентичним відзиву на адміністративний позов, а отже, доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду апеляційної скарги.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що зміст апеляційної скарги є ідентичним позовній заяві, а отже, доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду апеляційної скарги.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст. ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Г. В. Земляна

Судді: Є. І. Мєзєнцев

В. В. Файдюк