Справа № 640/19783/19
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

cудді - доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Глущенко Я.Б., Черпіцької Л.Т.

за участю секретаря: Черніченко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2020 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» до Офісу великих платників податків ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу великих платників податків ДПС (відповідач), в якому (з урахуванням уточнених позовних вимог) просив суд:

- визнати протиправними дії щодо проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль", за результатами якої складено акт від 03.07.2019 № 1969/28-10-41-04/5418365;

- визнати протиправною бездіяльність щодо не перенесення термінів проведення перевірки та здійснення перевірки без дослідження первинних документів Приватного акціонерного товариства "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль";

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 25.07.2019 № , № , № .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2020 року адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» задоволено частково.

Визнано протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС щодо проведення документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль», за результатами якої складено акт від 03.07.2019 року №1969/28-10-41-04/5418365.

Визнано протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків ДФС щодо не зупинення проведення документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль».

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 25.07.2019 року №, прийняте Офісом великих платників податків ДФС.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 25.07.2019 року №, прийняте Офісом великих платників податків ДФС.

В іншій частині позову відмовлено.

Крім того, судом відмовлено в задоволенні стягнення витрат на правничу допомогу.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2020 року в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні вимог даного позову.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення не повно досліджено обставини, що мають значення для справи та не правильно застосовано норми матеріального права.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зважаючи на те, що Офіс великих платників податків ДПС в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає за необхідне перевірити законність і обґрунтованість рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2020 року в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, в період з 4 квітня 2019 року по 25 червня 2019 року Офісом великих платників податків ДФС на підставі наказу від 03.04.2019 № 736, направлень від 03.04.2019 № 345, від 03.03.2019 № 346, від 10.06.2019 № 524, від 11.06.2019 № 525, від 11.06.2019 № 526, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82 Податкового кодексу України проведена документальна позапланова виїзна перевірка Приватного акціонерного товариства "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" з питань своєчасності, повноти нарахування та сплати акцизного податку за квітень 2018 року, травень 2018 року, червень 2018 року, жовтень 2018 року.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт від 03.07.2019 № 1969/28-10-41-04/5418365, в якому зафіксовано порушення Приватним акціонерним товариством "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" вимог:

- підпункту 213.1.1, підпункту 213.1.6, пункту 213.1 статті 213, пункту 214.4, пункту 214.6 статті 214 Податкового кодексу України, в результаті чого встановлено заниження акцизного податку на загальну суму 49 029 976,87 грн., в тому числі за квітень 2018 року на суму 10 394 451,25 грн., за травень 2018 року на суму 3 531 533,39 грн., за червень 2018 року на суму 19 759 881,39 грн., за жовтень 2018 року на суму 15 344 110,84 грн.;

- пункту 85.2 статті 85 Податкового кодексу України в частині ненадання до перевірки у визначений у запиті строк (відмови від надання), надання не в повному обсязі документів (їх копій), пояснень, довідок та інформації.

Не погоджуючись з висновками акту перевірки, позивач подав письмові заперечення.

За результатами розгляду заперечень ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль", висновки акту від 03.07.2019 № 1969/28-10-41-04/5418365 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» (ПН 05418365) з питань своєчасності, повноти нарахування та сплати акцизного податку за квітень 2018 року, травень 2018 року, червень 2018 року, жовтень 2018 року» викладено у наступній редакції:

Перевіркою пункту 3.1.1 встановлено порушення ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль":

1) підпункту 213.1.1, підпункту 213.1.6, пункту 213.1 статті 213, пункту 214.4, пункту 214.6 статті 214 Податкового кодексу України, в результаті чого встановлено заниження акцизного податку на загальну суму 49 037 698,87 грн., в тому числі за квітень 2018 року на суму 10 394 451,25 грн., за травень 2018 року на суму 3 539 255,40 грн., за червень 2018 року на суму 19 759 881,38 грн., за жовтень 2018 року на суму 15 344 110,84 грн.;

2) пункту 85.2 статті 85 Податкового кодексу України, а саме: ненадання до перевірки у визначений у запиті строк (відмови від надання), надання не в повному обсязі документів (їх копій), пояснень, довідок та інформації;

3) порушення частини третьої статті 16 Закону України «Про державне регулювання виробництва обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв і тютюнових виробів» (щодо подання звіту за травень 2018 року з недостовірними відомостями за формою № 1-ОА).

На підставі акту перевірки відповідачем винесено наступні податкові повідомлення-рішення:

- від 25.07.2019 № , яким Приватному акціонерному товариству "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: акцизний податок на пиво, код платежу 14020400 в розмірі 61 297 123,59 грн., з яких: за податковими зобов`язаннями - 49 037 698,87 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями - 12 259 424,72 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №1) (т. 1, а.с. 74-75);

- від 25.07.2019 № , яким до Приватного акціонерного товариства "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 17 000 грн. за платежем: адміністративні штрафи та штрафні санкції за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів, код платежу 21081500 (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №2) (т. 1, а.с. 76-77);

- від 25.07.2019 № , яким до Приватного акціонерного товариства "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 510 грн. за платежем: адміністративні штрафи та інші санкції, код платежу 21081100 (далі - спірне та/або оскаржуване рішення №3) (т. 1, а.с. 78-79).

Не погоджуючись з прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач оскаржив їх в адміністративному порядку.

Рішенням Державної податкової служби України від 30.09.2019 за № 3912/6/99-00-08-05-05 скаргу позивача залишено без задоволення, а податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 25.07.2019 № , № , № - без змін.

Позивач вважаючи протиправними дії відповідача щодо проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль", за результатами якої складено акт від 03.07.2019 № 1969/28-10-41-04/5418365 та протиправною бездіяльність останнього щодо не перенесення термінів проведення перевірки та здійснення перевірки без дослідження первинних документів ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль", що на думку позивача свідчить також про незаконність податкових повідомлень-рішень від 25.07.2019 № , № , № , звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам вказаної справи, колегія суддів зважає на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами пп. 20.1.3, 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи мають право: отримувати безоплатно від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, у тому числі від органів, які забезпечують ведення відповідних державних реєстрів (кадастрів), інформацію, документи і матеріали; проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

В силу пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

У відповідності до пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Отже, для виникнення у контролюючого органу права на проведення документальної позапланової перевірки за пунктом 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України необхідна обов`язкова наявність таких умов у сукупності:

- виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;

- якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня отримання запиту.

Разом з тим, виявлення лише недостовірності даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, не може бути підставою для проведення документальної позапланової перевірки за умови, якщо платник податків надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит податкового органу.

Згідно п.п. 73.1, 73.2 ст. 73 ПК України інформація, визначена у статті 72 цього Кодексу, безоплатно надається контролюючим органам періодично або на окремий письмовий запит контролюючого органу у терміни, визначені пунктом 73.2 цього Кодексу.

До інформації, що надається періодично, належить інформація, визначена у підпунктах 72.1.1.1, 72.1.1.2, 72.1.1.3 (в частині обов`язку платника податків надавати розшифровку податкового кредиту та податкових зобов`язань у розрізі контрагентів, передбачених розділом V цього Кодексу), 72.1.1.4, 72.1.2.1, 72.1.2.3, 72.1.2.4, 72.1.2.5, 72.1.2.6 підпункту 72.1.2, підпункті 72.1.5 статті 72 цього Кодексу.

Як свідчать матеріали даної справи, прийняттю оскаржених податкових повідомлень-рішень та рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій передувало проведення позапланової документальної невиїзної перевірки ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль», за результатами якої відповідачем 03 липня 2019 року було складено акт №1969/28-10-41-04/5418365.

З цього слідує, що податкові повідомлення-рішення та рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій в рамках того чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, необхідно перевірити починаючи з законності проведення перевірки за результатами якої складено акт перевірки на підставі якого прийняті ці рішення.

При дослідженні матеріалів справи колегіжю суддів встановлено, що на адресу ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» головним державним ревізором-інспектором Офісу великих платників податків ДФС Чичотою А.Т. було направлено запит про надання інформації та копій документів в ході документальної позапланової виїзної перевірки, з проханням надати у відповідності до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82 ПК України інформацію щодо списаних втрат пива солодового та сидру за період що перевірявся, а саме: надати розшифровку втрат (у тому числі зазначених у звітах за формами №2-РС, №1-ОА) з визначенням процесів за рахунок яких вони виникли (при виробництві, розливу, зберіганні, транспортуванні, крадіжці, тощо); яку норму (%) було використано при списанні вказаних втрат; який нормативно-правовий документ (інструкцію, наказ, положення, інше) використовувався суб`єктом господарювання при встановленні гранично-допустимих втрат підакцизних товарів; порядок списання зазначених втрат з визначенням документів, які служили підставою для такого списання підакцизних товарів з обліку; чи оподатковувались акцизним податком вказані списання підакцизних товарів.

Отримавши запит податкового органу, позивач надав відповідь із зазначенням деталізації колонки 12 до Звіту про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі за Формою №1-ОА; нормативів втрат при компенсації (0,07%), при транспортуванні та зберіганні (0,02%), лабораторних втрат (згідно ДСТУ 4853:2007, ДСТУ 3888:2015, ДСТУ QIMLR 87:2017, стандарти ліцензіарів).

Крім того, ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» було надано перелік необхідних документів, а саме: наказ від 03.01.2018 №4/1 «Про встановлення норм списання продукції на складі готової продукції при зберіганні та транспортуванні»; наказ від 02.01.2018 №6-од «Про встановлення норм списання пошкодженої готової продукції»; ДСТУ 4853:2007; ДСТУ 3888:2015; ДСТУ QIMLR 87:2017; стандарти ліцензіарів; копії актів списання за квітень 2018 року.

Відповідно до п. 73.3 ст. 73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; 2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом; 3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної; 5) у разі проведення зустрічної звірки; 6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п`ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.

Порядок отримання інформації контролюючими органами за їх письмовим запитом визначається Кабінетом Міністрів України.

Аналогічні за своїм змістом вимоги до запиту, його оформлення та підстав для його складання і направлення закріплені у п.п. 9, 10, 12 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року №1245.

Так, пунктом 10 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року № 1245 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), встановлено, що запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника)зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм права, слід зробити висновок, що вимоги, які ставляться до змісту запиту, є нормативно визначеними і розширеному тлумаченню не підлягають.

Дослідивши направлений на адресу позивача запит Офісу великих платників податків ДФС, колегія суддів зазначає, що такий запит не відповідає вимогам пункту 73.3 статті 73 ПК України, оскільки в ньому не зазначено інформації, яка підтверджує підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту.

Це пояснюється тим, що підставою для надіслання запиту є отримання податковим органом податкової інформації, яка свідчить про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Однак в запиті отримана податковим органом податкова інформація не конкретизована. При цьому в запиті є посилання на те, що податковим органом виявлено порушення платником податків податкового законодавства на підставі аналізу даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків. Ця обставина зумовлює проведення перевірки на підставі підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 ПК України, а не на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України.

Крім того, колегія суддів зауважує також на тому, що у першому випадку проведення перевірки можливе у разі отримання податкової інформації, направлення з цього приводу запиту і неотримання на нього відповіді та документального підтвердження, а в другому випадку виявлення недостовірних даних у деклараціях платника податків, направлення з цього приводу запиту і неотримання на нього відповіді та документального підтвердження.

Водночас, як свідчать матеріали даної справи, позивач не ухилився від надання відповіді на запит, а в своєму листі № 400 від 11.06.2019 повідомив податковий орган про те, що 10 червня 2019 року засобами поштового зв`язку (простою кореспонденцією) ним було направлено на адресу Офісу великих платників податків ДФС лист за вих. № 398 від 10.06.2019р. про викрадення документів у співробітника ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль», що мало місце 05.06.2019 року о 22:00 год. на станції метро «Героїв Дніпра» КП «Київський метрополітен», до якого додав копію листа за вих. №398 від 10.06.2019 року, талон-повідомлення єдиного обліку, повідомлення про початок досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000893, перелік документів, які було викрадено (додаток №1, 2, 3) (т. 1, а.с. 22).

Дана обставина, на думку колегії суддів, унеможливлює проведення позапланової перевірки з підстав визначених підпунктом 78.1.1.пункту 78.1 статті 78 ПК України, оскільки в такому випадку платник податків позбавлений можливості виконати обов`язок з надання первинних документів бухгалтерського обліку на обов`язковий письмовий запит податкового органу.

Крім того, підстава для проведення позапланової перевірки, визначена підпунктом 78.1.1.пункту 78.1 статті 78 ПК України, мала б формальний характер та була б такою, що позбавляє платника податків можливості захистити своє право від неправомірного втручання у його господарську діяльність.

У зв`язку з цим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем було дотримано обов`язок, визначений пунктом 44.5 статті 44 ПК України, щодо письмового повідомлення у п`ятиденний строк з дня такої події контролюючого органу за місцем обліку в порядку, встановленому цим Кодексом, для подання податкової звітності, та контролюючого органу, яким було здійснено митне оформлення відповідної митної декларації.

Разом з тим, пунктом 82.2 статті 82 ПК України встановлено, що тривалість перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, не повинна перевищувати 15 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - 5 робочих днів, для фізичних осіб - підприємців, які не мають найманих працівників, за наявності умов, визначених в абзацах третьому - восьмому цього пункту, - 3 робочі дні, інших платників податків - 10 робочих днів.

Продовження строків проведення перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, можливе за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу не більш як на 10 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - не більш як на 2 робочих дні, інших платників податків - не більш як на 5 робочих днів.

За приписом пункту 82.4 статті 82 ПК України проведення документальної виїзної планової та позапланової перевірки великого платника податків може бути зупинено за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що оформляється наказом, копія якого не пізніше наступного робочого дня вручається платнику податків або його уповноваженому представнику під розписку, або надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, з подальшим поновленням її проведення на невикористаний строк.

Зупинення документальної виїзної планової, позапланової перевірки перериває перебіг строку проведення перевірки в разі вручення платнику податків або його уповноваженому представнику під розписку або надіслання платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про зупинення документальної виїзної планової, позапланової перевірки.

При цьому, перевірка може бути зупинена на загальний строк, що не перевищує 30 робочих днів, а в разі необхідності проведення експертизи, отримання інформації від іноземних державних органів щодо діяльності платника податків, завершення розгляду судом позовів з питань, пов`язаних з предметом перевірки, відновлення платником податків втрачених документів перевірка може бути зупинена на строк, необхідний для завершення таких процедур.

Згідно із пунктами 44.1, 44.3, 44.5-44.6 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено з аконодавством.

Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.

У разі втрати, пошкодження або дострокового знищення документів, зазначених в пунктах 44.1 і 44.3 цієї статті, платник податків зобов`язаний у п`ятиденний строк з дня такої події письмово повідомити контролюючий орган за місцем обліку в порядку, встановленому цим Кодексом для подання податкової звітності, та контролюючий орган, яким було здійснено митне оформлення відповідної митної декларації.

Платник податків зобов`язаний відновити втрачені документи протягом 90 календарних днів з дня, що настає за днем надходження повідомлення до контролюючого органу.

У разі неможливості проведення перевірки платника податків у випадках, передбачених цим підпунктом, терміни проведення таких перевірок переносяться до дати відновлення та надання документів до перевірки в межах визначених цим підпунктом строків.

У разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Відповідно до пункту 1.2.5 наказу Державної фіскальної служби від 31.07.2014 року №22 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків» за рішенням керівника органу державної фіскальної служби, яким було призначено перевірку, проведення документальної планової або позапланової виїзної перевірки великого платника податків може бути зупинено на строк, визначений у пункті 82.4 статті 82 розділу II Кодексу, з подальшим поновленням проведення на невикористаний строк, про що видається відповідний наказ із зазначенням строку зупинення та обставин, що спричинили таке зупинення.

Наказ про зупинення документальної планової чи позапланової виїзної перевірки видається на підставі доповідної записки керівника підрозділу органу державної фіскальної служби, який організував (очолював) таку перевірку, з викладенням об`єктивних причин необхідності такого зупинення.

Копія наказу органу державної фіскальної служби про зупинення перевірки не пізніше наступного робочого дня вручається платнику податків (посадовим особам платника або його законному (уповноваженому) представнику) під підпис.

За необхідності поновлення перевірки керівник органу державної фіскальної служби, який видав наказ про зупинення перевірки, може видати наказ про поновлення документальної планової або позапланової виїзної перевірки до закінчення терміну, на який її було призупинено. Наказ видається на підставі доповідної записки керівника підрозділу органу державної фіскальної служби, який організував (очолював) перевірку, у разі усунення (закінчення дії) обставин, що стали підставою для такого зупинення. У такому випадку орган державної фіскальної служби може поновити перевірку не раніше наступного робочого дня з дня вручення платнику податків копії наказу про поновлення перевірки із зазначенням дати такого поновлення.

У разі зупинення документальної виїзної перевірки великого платника податків, призначеної відповідно до підпункту 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 Кодексу, орган державної фіскальної служби, що здійснює (очолює) перевірку, не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття відповідного рішення (наказу) повідомляє орган (особу), що призначив перевірку, з інформуванням причин і підстав зупинення перевірки.

Аналізуючи наведене суд приходить до наступних висновків.

По-перше, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

По-друге, у платника податків наявний обов`язок забезпечити зберігання документів, зокрема, визначених пунктом 44.1 ПК України, а у разі їх втрати у п`ятиденний строк з дня такої події письмово повідомити контролюючий орган за місцем обліку та відновити останні протягом 90 календарних днів з дня, що настає за днем надходження повідомлення до контролюючого органу.

По-третє, у разі неможливості проведення перевірки платника податків у випадках, передбачених цим підпунктом, терміни проведення таких перевірок переносяться до дати відновлення та надання документів до перевірки в межах визначених цим підпунктом строків.

По-четверте, проведення документальної виїзної планової та позапланової перевірки великого платника податків може бути зупинено за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що оформляється наказом на загальний строк, що не перевищує 30 робочих днів, а в разі необхідності, серед іншого, відновлення платником податків втрачених документів перевірка може бути зупинена на строк, необхідний для завершення таких процедур.

Так, колегія суддів зважає на наявність у справі листа ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» №440 від 24.06.2019 року, адресованого Офісу великих платників податків ДФС, з проханням зупинити проведення документальної позапланової виїзної перевірки з питань своєчасності, повноти нарахування та сплати акцизного податку за квітень, травень, червень, жовтень 2018 року на підставі пункту 44.5 статті 44 ПК України (т. 1, а.с. 47).

Проте в своєму листі від 25.06.2019 року №32029/10/28-10-41-04-08 Офіс великих платників податків ДФС повідомив позивача про те, що оскільки під час документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» з питань своєчасності, повноти нарахування та сплати акцизного податку за квітень, травень, червень, жовтень 2018 року не встановлено неможливості її проведення у зв`язку із втратою документів (видаткові накладні та договори по операціям з ТОВ «Мінеральні води України», ТОВ «АДК ЛЛІП» та ТОВ «Рідна марка») терміни вказаної перевірки не переносяться (т. 1, а.с. 50-51).

Відповідно до пункту 85.2 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При цьому великий платник податків на запит контролюючого органу зобов`язаний також надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб копії таких документів, що створюються ним в електронній формі з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів, не пізніше двох робочих днів, наступних за днем отримання запиту.

Водночас, у разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис (п. 85.6 ст. 85 ПК України).

Приписами пункту 85.7 статті 85 ПК України визначено, що отримання копій документів оформляється описом. Копія опису, складеного посадовими (службовими) особами контролюючого органу, вручається під підпис платнику податків або його законному представнику. Якщо платник податків або його законний представник відмовляється від засвідчення опису або від підпису про отримання копії опису, то посадові (службові) особи контролюючого органу, які отримують копії, роблять відмітку про відмову від підпису.

Тобто, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки після початку її проведення, отримання яких оформлюється описом, копія якого вручається платнику податків або його представнику.

У разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати.

Як свідчать матеріали даної справи та не заперечується відповідачем, на момент проведення перевірки посадовою особою Офісу великих платників податків ДФС керівнику ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" було вручено запит від 04.04.2019 № 1 про надання інформації та копій необхідних документів, а саме:

- договорів купівлі-продажу, договорів поставки, договорів перевезення та інших договорів з додатковими угодами, додатками, які укладені між ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" на реалізацію пива;

- видаткових накладних та інших документів, які підтверджують реалізацію пива (акти прийому-передачі ТМЦ, акти виконаних робіт (наданих послуг), митних декларацій, звітів комісіонера тощо);

- інших документів, якими крім податкових накладних, підтверджено реалізацію пива (рахунки-фактури (інвойси), замовлення, товарно-транспортних накладних, інших документів, що підтверджують транспортування товару, довіреностей, журналу реєстрації виданих довіреностей, картків складського обліку товарів, сертифікатів відповідності товарів, дозволів, свідоцтв, що підтверджують походження та/або якість товару, інше);

- виписків по банківських рахунках, платіжних документів (платіжні доручення, SWIFT, тощо), інших документів щодо підтвердження здійснення сплати за товари (роботи, послуги) (акти проведених взаємозаліків, договори уступки вимоги (переведення боргу) з додатковими угодами, додатками, видані (отримані) векселі);

- розгорнутих карток балансових рахунків 26,28 по контрагентам з придбання та продажу товарів (робіт, послуг) (із зазначенням сальдо станом на дату подання документів) за весь період дії договору (в тому числі за перевіряємий період);

- оборотно-сальдових відомостей, карток по бухгалтерським субрахункам 311, 36, 377 в розрізі контрагентів та договорів помісячно в електронному вигляді по взаємовідносинах при реалізації пива;

- інформації про виробничі, офісні, торгівельні та складські приміщення, що використовувались підприємством для ведення господарської діяльності (свідоцтва про право власності, картки основних засобів, договори оренди приміщень офісу, складських приміщень, торгових площ, акти прийому-передачі приміщень в оренду (з оренди));

- ліцензії на здійснення діяльності, патенти, дозволи;

- реєстраційних та установчих документів;

- наказів на призначення та звільнення посадових осіб підприємства, відповідальних за фінансово-господарську діяльність за перевіряємий період та на момент перевірки;

- наказу про облікову політику підприємства.

Крім того, на момент проведення перевірки посадовою особою відповідача керівнику ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" було вручено також запит від 04.04.2019 № 2 про надання інформації та копій необхідних документів відносно того, що в ході проведення перевірки виявлено факти, які свідчать про заниження податкових зобов`язань з акцизного податку ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" на загальну суму 48 941 333,87 грн., які містяться у податкових деклараціях з акцизного податку за квітень 2019 року (від 18.05.2018 № ), за травень 2018 року (від 20.06.2018 № ), за червень 2018 року (від 09.07.2018 № ) та уточнюючій податковій декларації з акцизного податку за жовтень 2018 року (від 30.11.2018 № ) до податкової декларації з акцизного податку за жовтень 2018 року (від 20.11.2018 № ) та звітів про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв за квітень 2018 року (Форма № 2-РС, від 10.05.2018 № ), травень 2018 року (Форма № 2-РС, від 11.06.2018 № ), червень 2018 року (Форма № 2-РС від 09.07.2018 № ) та жовтень 2018 року (Форма № 2-РС, від 09.11.2018 № ).

Зокрема, в змісті додатку 3 до акту перевірки міститься перелік документів, які було використано при проведенні перевірки ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль", а саме: наказ про облікову політику підприємства; декларацію з акцизного податку за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; звіт про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв (Форма № 2-РС) за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; звіт про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі (Форма № 1-ОА) за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; дані інтегрованої автоматизованої інформаційної системи «Податковий блок» база «Подана звітність» та інші первинні документи, а саме: видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, банківські виписки, договори з найбільшими покупцями за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; реєстр видаткових накладних в розрізі номенклатури, контрагент, сума продажу в (грн), ПДВ (грн.), кількість у штуках, кількість у літерах за квітень 2018, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; розрахунок акцизного збору за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; аналіз рахунку 281 в розрізі контрагентів з іншими рахунками по кількості у штуках за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; аналіз рахунку 26 в розрізі контрагентів з іншими рахунками по кількості у штуках за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 281 в розрізі номенклатури, кількості в штуках, з зазначенням сальдо на початок місяця, обороти, сальдо на кінець місяця за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 26 в розрізі номенклатури, кількості в штуках, з зазначенням сальдо на початок місяця, обороти, сальдо на кінець місяця за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 3611 в розрізі контрагентів та договорів за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 3613 в розрізі контрагентів та договорів за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року; оборотно-сальдова відомість по рахунку 3618 в розрізі контрагентів та договорів за квітень 2018 року, за травень 2018 року, за червень 2018 року, за жовтень 2018 року.

Проте, як уже зазначалося, позивач у визначеному законом порядку повідомляв податковий орган про втрату документів, у тому числі що стосуються взаємовідносин ПрАТ "Пиво-безалкогольний комбінат "Радомишль" з ТОВ «Мінеральні води України», ТОВ «АДК ЛЛІП» та ТОВ «Рідна марка».

Однак, відповідачем не була прийнята до уваги дана обставина, наслідком чого став помилковий висновок контролюючого органу про можливість проведення відповідної перевірки без документів по взаємовідносинам з ТОВ «Мінеральні води України», ТОВ «АДК ЛЛІП» та ТОВ «Рідна марка».

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 25.03.2019 року у справі №803/272/17, зупинення проведення перевірки великого платника податків, яке оформлюється відповідним рішенням (наказом) керівника контролюючого органу, є правом, виключною компетенцією та повноваженням контролюючого органу, а прийняття такого рішення має обумовлюватись наявністю для цього обґрунтованих підстав.

Згідно ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Проте, як було вірно зазначено судом першої інстанції, наявні у справі запити відповідача про надання інформації стосовно різниці сум податкового зобов`язання за жовтень 2018 року та квітень-червень 2018 року не містять будь-яких реквізитів щодо їхньої ідентифікації та не можуть бути взяті судом як належні докази у справі.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

За приписами пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Статтею 72 ПК України визначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація: що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово - господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій; за наслідками податкового контролю; для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена як така, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку.

За приписами п. 74.1 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

А пунктом 74.3 статті 74 ПК України передбачено, що зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Отже, зважаючи на норми чинного податкового законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що проведення документальної позапланової виїзної перевірки на підставі податкової інформації, за наявності повідомлення платника податків про втрату первинних документів, свідчить про недотримання відповідачем вимог підпунктів 21.1.1-21.1.2, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України.

Крім того, наявність лише обставин попереднього зупинення проведення перевірки з 25.04.2019 року на 30 робочих днів на підставі наказу Офісу великих платників податків ДФС від 24.04.2019 року №938 не може свідчити про відсутність підстав для зупинення проведення перевірки, з огляду на втрату позивачем первинних документів 05.06.2019 року.

З огляду на це, вбачаються явні ознаки протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень в контексті дотримання ним вимог чинного законодавства.

Так у справі № 342/157/17 Верховний Суд висловив наступну позицію: при вирішенні спору по суті суд враховує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Таким чином, як свідчать матеріали даної справи, не перенесення термінів проведення документальної планової виїзної перевірки ПрАТ «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» мало своїм наслідком проведення відповідачем документальної позапланової виїзної перевірки лише на підставі податкової інформації, без повного та об`єктивного дослідження первинних документів платника податків та покладення необґрунтованих (не встановлених належним чином) висновків про порушення податкового законодавства в акт перевірки на підставі якого прийнято спірні рішення.

У зв`язку з цим, вимоги даного позову в частині визнання протиправною бездіяльності Офісу великих платників податків ДФС щодо не зупинення проведення документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль», визнання протиправними дій Офісу великих платників податків ДФС щодо проведення документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Пиво-безалкогольний комбінат «Радомишль» без дослідження первинних документів, за результатами якої складено акт від 03.07.2019 року №1969/28-10-41-04/5418365 та визнанння протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень від 25.07.2019 року №, №, колегія суддів знаходить обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, позивачем були також надані видаткові накладні, які були втрачені внаслідок події, що мала місце 05.06.2019 року по взаємовідносинах з ТОВ «АДК ЛЛІР» та ТОВ «Мінеральні води України», що в свою чергу виключає наявність підстав для висновку податкового органу щодо відсутності таких документів на дату їх складання.

Між тим, в рішенні Державної фіскальної служби України від 30.09.2019 року №3912/6/99-00-08-05-05 відображено лише про порушення позивачем положень частини 3 статті 13 Закону України «Про державне регулювання виробництва обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв і тютюнових виробів від 19.12.1995 року №481/95-ВР, проте дане рішення не міститься чіткого посилання на пункт Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2017, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 30.10.2014 року за №1365/26142, який було порушено позивачем.

За таких обставин, аналізуючи норми чинного законодавства та оцінюючи зібрані у справі докази, колегія суддів приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення вимог даного позову.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 73 КАС України).

Згідно частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Крім того, у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 250, 308, 313, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя - доповідач Собків Я.М.

Суддя Глущенко Я.Б.

Суддя Черпіцька Л.Т.

Повний текст постанови виготовлено - 08.10.2020р.