Справа № 200/8373/20-а
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 жовтня 2020 р. Справа №200/8373/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Лазарєв В.В., розглянувши позовну заяву керівника Красноармійської місцевої прокуратури до в.о. Роздольненського сільського голови Тахтарової Світлани Дмитрівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Роздольненська сільська рада Великоновосілківського району Донецької області про визнання незаконними та скасування розпоряджень, -

В С Т А Н О В И В:

09 вересня 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява керівника Красноармійської місцевої прокуратури до в.о. Роздольненського сільського голови Тахтарової Світлани Дмитрівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Роздольненська сільська рада Великоновосілківського району Донецької області про визнання незаконними та скасування розпоряджень.

Ухвалою суду від 14 вересня 2020 року позовна заява була залишена без руху, позивачеві надано строк протягом десяти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із відповідними доказами в обґрунтування поважності причин пропуску такого строку, а також документ про сплату судового збору на загальну суму 50448,00 грн.

28 вересня 2020 року на виконання вказаної ухвали позивачем надано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду та заяву про відстрочення сплати судового збору. Заява про відстрочення сплати судового збору мотивована тим, що через реформу органів прокуратури відбувається зміна структури та штату прокуратури, призначення осіб на адміністративні посади, у зв`язку з чим відсутня технічна можливість сплатити судовий збір.

Розглянувши вищевказану заяву про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Частиною першою ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ст.129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Така ж норма міститься й у ст.8 КАС України.

Отже, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації, якщо останні діють як суб`єкти владних повноважень не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, відстрочення чи розстрочення судового збору оскільки такі дії утворять дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту.

Доводячи наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, позивач посилається на відсутність технічної можливості сплатити судовий збір.

Як зазначено у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору.

Крім того, згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державною, регулювання, що зможе змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Встановлюючи такі правила, Договірна держава користується певною свободою розсуду. Тим не менш, обмеження, що застосовуються, не повинні обмежувати доступ, що залишається для такої особи, у такій спосіб або такою мірою, щоб сама суть права була порушена. Більш того, обмеження не відповідає п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимну ціль та якщо немає розумного співвідношення між засобами, що застосовуються, та ціллю, якою прагнуть досягти (п. 31 рішення від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», заява № 49069/11).

В рішенні від 19 червня 2001 року у справі «Kreuz v. Poland» («Кройц проти Польщі», заява № 28249/95) Європейський суд з прав людини зауважив, що самі по собі вимоги про сплату судових втрат у цивільному процесі не можуть розглядатися як такі, що суперечать п. 1 ст. 6 Конвенції. Вказане конвенційне положення не може тлумачитися як таке, що надає право на отримання безкоштовної юридичної допомоги від держави у процесі вирішення цивільної справи чи право на «безкоштовний» цивільний процес.

Розмір судових витрат за обставин конкретної справи слід оцінювати з урахуванням можливості заявника сплатити таку суму та зважаючи на стадію провадження у справі, коли у заявника виник обов`язок по сплаті цих витрат. Саме ці обставини є істотними при вирішенні питання про те, чи було порушено право особи на доступ до суду.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану.

До суду не надано жодних належних та допустимих доказів які є підставою для відстрочення сплати судового збору.

На підставі наведеного, суд вважає клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, позивачем, станом на 02 жовтня 2020 року недоліки позовної заяви щодо сплати судового збору не усунуті.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, враховуючи те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, суд вважає необхідним повернути її позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 126, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Красноармійської місцевої прокуратури до в.о. Роздольненського сільського голови Тахтарової Світлани Дмитрівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Роздольненська сільська рада Великоновосілківського району Донецької області про визнання незаконними та скасування розпоряджень - повернути.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецькій окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя В.В. Лазарєв