Справа № 260/1229/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 260/1229/19 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Арсірій Р.О.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Ракущинця Андрія Андрашовича на ухвалу судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2020 року (прийнята в порядку письмового провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2019 року, ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Дарницького районного відділу Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління в м. Києві (далі - відповідач0, в якому просить: 1) визнати протиправною та скасувати Постанову про стягнення виконавчого збору №53704537 від 15.08.2019, винесену Дарницьким районним відділом Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління в м. Києві; 2) визнати протиправною та скасувати Постанову про відкриття виконавчого провадження №59822213 від 15.08.2019, винесену Дарницьким районним відділом Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління в м. Києві.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.09.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови залишено без руху.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 адміністративну справу №260/1229/19 за позовом ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови - передано на розгляд до Окружному адміністративному суду міста Києва.

Не погодившись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю апеляційної скарги вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: не додано документа про сплату судового збору та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2019 продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки судовий збір було сплачено представником позивача (апелянта) адвокатом Ракушинцем А.А., та надано десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.01.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року про передачу адміністративної справи до іншого адміністративного суду у справі № 260/1229/19 повернути скаржнику.

Супровідним листом від 31.01.2020 № 260/1229/19/2162/20 вказану адміністративну справу передано до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2020 року позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, представником позивача подано апеляційну скаргу, в якій просить дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно п.2 ч.1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

З огляду на викладене та у зв`язку із неприбуттям учасників справи у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, а також враховуючи те, що справу можливо вирішити на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо повернення позовної заяви.

Повертаючи позовну заяву позивачеві, суддя суду першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується виходячи з наступного.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 лютого 2020 року позовну заяву - залишено без руху та надано позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Так, в зазначеній вище ухвалі визначено шляхи усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом подання до суду :

- документу про сплату судового збору у розмірі 5 600, 54 грн;

- примірник позовної заяви з копічми доданих до неї документів.

Вказана ухвала направлена на адресу позивача, та 11.03.2020 на адресу суду повернувся конверт.

Проте, станом на 25.03.2020 недоліки позовної заяви не усунуто.

Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначено статтями 160 і 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, за змістом ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позовна заява не відповідає вимогам ч.3 ст.161 КАС України, як така, що не містить доказів сплати судового збору за розгляд Окружним адміністративним судом міста Києва заявлених позовних вимог.

Наявна в матеріалах справи квитанції №№ 28270209-1, 28270073-0 від 18.09.2019 не приймаються судом до уваги як доказ сплати судового збору, адже за вказаним платіжним документом судовий збір сплачений на користь іншого суду.

При цьому судом першої інстанції зазначено, що порушення позивачем правил підсудності, що визначені КАС України, не може бути підставою для звільнення особи від сплати судового збору за місцем розгляду справи.

Додатково звернено увагу на те, що з огляду на положення абз. 1 п. 5 Порядку №787 «Про повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів», відповідно до яких повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету податків, зборів, платежів та інших доходів бюджетів здійснюється за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за ухвалою суду, яка набрала законної сили.

Таким чином, позивач не позбавлений можливості повернути помилково сплачений судовий збір, в зв`язку з порушення правил підсудності, на підставі Порядку №787.

Таким чином позивачу необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору за подання позовної заяви до Окружного адміністративного суду міста Києва у розмірі 5 600,54 грн.

Відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Втім, адміністративна справа № 260/1229/19 не містить примірника позовної заяви з копіями доданих до неї документів для направлення відповідачу.

Встановлене свідчить про недотримання позивачем вимог частини першої статті 161 КАС України.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду :

- документу про сплату судового збору у розмірі 5 600,54 грн;

- примірник позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Так, ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 лютого 2020 року позовну заяву - залишено без руху та надано позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Колегія суддів зазначає, що вказана ухвала направлена на адресу позивача, та 11.03.2020 на адресу суду повернувся конверт.

До повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому, примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Отже, враховуючи те, що ухвала про залишення позовної заяви без руху направлялась на адресу, зазначену у позові, однак, поштове відправлення повернулось з позначкою «за закінченням встановленого строку зберігання», ОСОБА_1 вважається належним чином повідомленим про залишення позовної заяви без руху.

Проте, станом на 25.03.2020 недоліки позовної заяви не усунуто.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвала розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Також, колегія суддів звертає вагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, судом здійснені всі необхідні дії щодо повідомлення особи про прийняте рішення (а саме: ухвалу направлено поштою, ухвалу розміщено в єдиному державному реєстрі судових рішень), а позивач мав всі можливості дізнатися про прийняту судом ухвалу.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи положення п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України та те, що недоліки позовної заяви не усунені в строк встановлений судом, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Одночасно суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви, згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України, не позбавляє права позивача для повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Колегія суддів дійшла висновку, що суддею суду першої інстанції винесено законне, обґрунтоване рішення з врахуванням норм чинного законодавства і не знаходить підстав для його скасування.

Доводи апеляційної скарги спростовуються вищевикладеним та є таким, що не відповідають обставинам справи.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з додержання норм процесуального та матеріального права, в зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 205, 241, 242, 243, 250, 251, 271, 272, 287, 308, 311, 312, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Ракущинця Андрія Андрашовича - залишити без задоволення, а ухвалу судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак, М.І. Кобаль