Справа № 520/5874/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 р. Справа № 520/5874/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевченко О.В.,

при секретарі - Куриленко Н.В.,

за участі:

представника відповідача - Виноградова В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства "Харківський верстатобудівний завод" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, приватне акціонерне товариство "Харківський верстатобудівний завод", з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог (а.с. 32 - 34), просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Харківській області щодо винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58;

- скасувати вимогу Головного управління ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що оскаржувана вимога про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 на суму 907 198,27 грн. сформована ГУ ДПС в Харківській області з порушенням норм, яку регулюють порядок складання вимог про сплату недоїмки. Вказану вимогу підписано ОСОБА_1, який не є керівником або заступником керівника ГУ ДПС в Харківській області, отже не уповноважений підписувати вимогу. Крім того, оскаржувана вимога від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 не містить розрахунку вказаної в ній суми недоїмки, що є порушенням ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" та п.5 Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування № 449 від 20.04.2015 року. Розділом ІІ Порядку розгляду контролюючими органами скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу №1124 передбачено оскарження вимоги про сплату недоїмки (боргу) до головного управління ДФС в області, в даному випадку, ГУ ДПС в Харківській області. Оскільки оскаржувану вимогу сформовано ГУ ДПС в Харківській області, позивач був позбавлений права подачі первинної скарги та оскаржити її до ГУ ДПС в Харківській області.

Ухвалою суду від 09.06.2020 року відкрито провадження по справі. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 15.09.2020 року, занесеною до протоколу судового засідання від 15.09.2020 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представником Головного управління ДПС у Харківської області надано відзив на позов (а.с. 70 - 74), в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши, що відповідно до інтегрованих карток платника за 2019 рік, починаючи з 20.09.2019 року у ПрАТ "Харківський верстатобудівний завод" виник борг (недоїмка), який у подальшому мав тенденцію до збільшення. Станом на 29.02.2020 року за позивачем рахувалася недоїмка зі сплати ЄСВ у розмірі 819 093,65 грн., у зв`язку з чим податковим органом сформовано податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 на суму 907 198,27 грн., з яких: 819 093,65 грн. - сума недоїмки, 82 816,32 грн. - штрафні санкції та 5 288,30 грн. - сума пені.

З приводу тверджень позивача щодо недотримання норм при складанні вимоги зазначив, що ОСОБА_1 є керівником податкового органу (наказ від 28.10.2019 року № 1650) та мав право підписувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58. З приводу тверджень позивача щодо відсутності розрахунку суми недоїмки зауважив, що положеннями Інструкції №449 не передбачено здійснення контролюючим органом розрахунком суми недоїмки при формуванні та направленні платнику ЄСВ вимоги. Також зазначено, що постановою КМУ від 28.03.2018 року № 296 "Про реформування територіальних органів ДФС" реорганізовано територіальні органи ДФС (в районах, містах Харківської області) шляхом їх приєднання як структурних підрозділів до Головного управління ДФС в Харківській області, яка мала право формувати оскаржувану вимогу від 12.03.2020 року № Ю-169593-58. Отже, право позивача на оскарження вимоги до вищестоящого органу - ДПС України, не було порушено. Таким чином, позовні вимоги є безпідставними та помилковими, тому не підлягають задоволенню.

У відповіді на відзив (а.с. 105 - 106) представник позивача підтримав свою правову позицію, викладену у позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги.

В судове засідання представник позивача не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином у відповідності до вимог ст. 126 КАС України. Надав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи на час дії карантину. В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що постановою КМУ № 760 від 26.08.2020 року карантинні заходи на території України продовжено до 31 жовтня 2020 року. ПрАТ "Харківський верстатобудівний завод" працює в режимі обмеженого ведення господарської діяльності, на дату розгляду справи у підприємства відсутня технічна та кадрова можливість направити в судове засідання уповноважених представників.

Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2020 р. № 760 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та продовжено на всій території дію карантину до 31 жовтня 2020 року.

Слід зазначити, що за клопотаннями представника ПрАТ "Харківський верстатобудівний завод" судові засідання, призначені на 25.06., 13.07., та 23.07.2020 року, відкладалися на іншу дату. Також, представник позивача надавав клопотання про перенесення судового засідання, призначеного на 15.09.2020 року.

Посилання на встановлення на території України до 31 жовтня 2020 карантинних заходів суд не приймає до уваги як належну та достатню підставу для відкладення розгляду даної справи, оскільки підприємством не доведено існування об`єктивних перешкод чи обмежень для участі у судових засіданнях у зв`язку із дією положень постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року та постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2020 року №760 та реальною неможливістю направити своїх представників у судові засідання.

Згідно ч.1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За таких підстав, клопотання про відкладення судового засідання не підлягає задоволенню.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав та мотивів, викладених у наданому до суду відзиві на позов у зв`язку з чим просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено та не заперечувалося позивачем, протягом 2019 - 2020 років ПрАТ "Харківський верстатобудівний завод" подавав до ГУ ДПС в Харківській області звіти про нарахування єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зокрема, № від 10.10.2019 року на суму 191 529,22 грн. (граничний термін сплати 20.10.2019), № від 14.11.2019 року на суму 191 253,67 грн. (граничний термін сплати 20.11.2019), № від 19.12.2019 на суму 191 321,74 грн. (граничний термін сплати 20.12.2019), № від 17.01.2020 року на суму 198 789,85 грн. (граничний термін сплати 20.01.2020), № від 19.02.2020 року на суму 165 043,48 грн. (граничний термін сплати 20.02.2020).

В силу пункту 1 частини першої статті 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Пунктом 1 частини другої статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначено, що платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Приписами ч. 8 ст. 9 вказаного Закону встановлено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Згідно положень ч.2 - 4 ст. 25 Закону, у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею. Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів. Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

За даними інтегрованої картки платника, станом на 29.02.2020 року у позивача утворилася недоїмка зі сплати ЄСВ у загальному розмірі 907 198,27 грн. (а.с. 78 - 103).

Головним управлінням ДПС в Харківській області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 на загальну суму 907 198,27 грн., з яких: 819 093,65 грн. - сума недоїмки, 82 816,32 грн. - штрафні санкції та 5 288,30 грн. - сума пені (а.с. 8).

Не погоджуючись з вимогою ГУ ДПС в Харківській області про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 та вважаючи її протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.

З приводу тверджень позивача, що оскаржувану вимогу підписано ОСОБА_1, який не є керівником або заступником керівника ГУ ДПС в Харківській області, отже не уповноважений підписувати вимогу, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 підписано ОСОБА_1 Підпис проставлено в графі "керівник (його заступник або уповноважена особа) ГУ ДПС в Харківській області" (а.с. 8).

Наказом ГУ ДПС в Харківській області №1650 від 28.10.2019 року ОСОБА_1 - начальнику Східного управління ГУ ДПС Харківської області надано повноваження, зокрема, на підписання вимог, повідомлень про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (ч.4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) (а.с. 46 - 50).

Отже, ОСОБА_1 на підставі вказаного наказу як уповноважена особа мав право підписувати оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58, що спростовує твердження позивача в цій частині.

Щодо тверджень позивача, що оскаржувана вимога від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 не містить розрахунку вказаної в ній суми недоїмки, що є порушенням ст. 25 вказаного вище Закону та п.5 Інструкції № 449, слід зазначити наступне.

Згідно п.3 та 4 розділу VI Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №449 від 20.04.2015 року, вимога про сплату боргу (недоїмки), крім загальних реквізитів, має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк. Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом. Сума боргу у вимозі проставляється в гривнях з двома десятковими знаками після коми.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

Судом встановлено, що оскаржувана вимога про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58, крім загальних реквізитів (дата її формування, на підставі яких даних її сформовано з вказівкою на законодавчий акт, ким сформовано, у відношенні, кого, реквізити зарахування ЄСВ, ін.), також містить повні відомості про розмір боргу зі сплати ЄСВ, який включає суму штрафів та пені.

При цьому, положеннями Інструкції № 449 не передбачено обов`язку контролюючого органу складання та надсилання платнику разом з вимогою окремого розрахунку суми недоїмки з ЄСВ, вказаної у вимозі.

Суд зауважує, що наголошуючи на обов`язку скласти розрахунок суми недоїмки з ЄСВ, як додаток до вимоги про сплату боргу, позивач не посилався на конкретну норму законодавчого акту, якою б це було прямо передбачено, а лише обмежився загальним посиланням на Закон №2464-VI та Інструкцію № 449. Отже, твердження позивача в цій частині є також безпідставними та необґрунтованими.

Щодо тверджень позивача про протиправність формування оскаржуваної вимоги Головним управлінням ДПС в Харківській області, що позбавило позивача права оскаржити вимогу до ГУ ДПС в Харківській області відповідно до Порядку розгляду контролюючими органами скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу №1124, слід також зазначити наступне.

Постановою КМУ від 28.03.2018 року № 296 "Про реформування територіальних органів Державної фіскальної служби" реорганізовано територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом приєднання як структурних підрозділів до відповідних територіальних органів ДФС. Так, всі територіальні органи ДФС на території Харківської області реорганізовані та приєднані до Головного управління ДФС у Харківській області.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 року № 537, реорганізовано, зокрема, Головне управління ДФС у Харківській області шляхом приєднання до Головного управління ДПС у Харківській області.

Відповідно до ч.4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Отже, Головне управління ДПС у Харківській області, яке здійснює податкову та митну політику на території Харківської області, мало повноваження формувати та надсилати платнику ЄСВ вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58.

Відповідно до ч.4 ст. 25 вказаного вище Закону, платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Не підлягають оскарженню зобов`язання зі сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником.

Відповідно до п.7 постанови КМУ № 227 від 06.03.2019 року, ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Отже, позивач мав право подати скаргу на вимогу Головного управління ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) від 12.03.2020 року № Ю-169593-58 до податкового органу вищого рівня - ДПС України. Доказів того, що його право на оскарження вимоги були порушеними з боку податкового органу, позивачем не надано та матеріали справи таких не містять.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ "Харківський верстатобудівний завод" є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13-14, 77, 139, 242-246, 250, 255, 295, пп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов приватного акціонерного товариства "Харківський верстатобудівний завод" (, адреса: просп. Московський, буд. 277, м. Харків, 61089) до Головного управління ДПС у Харківській області (, адреса: вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування вимоги - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 09 жовтня 2020 року.

Суддя О.В.Шевченко