Справа № 340/3053/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/3053/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь місцевого бюджету м. Олександрії, Кіровоградської області заборгованість з єдиного податку з фізичних осіб - підприємців в сумі 10049,40 грн. в т.ч. 3778,40 грн. основного зобов`язання та 6271,00 грн. штрафних (фінансових) санкцій.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що за відповідачем рахується податковий борг, який добровільному порядку відповідач не погасила, у зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути кошти у рахунок погашення податкового боргу.

Ухвалою судді від 11.08.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі (а.с.22), сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

Вказану ухвалу судді було направлено на адресу відповідача, зазначену в позовній заяві та в ЄДР, натомість до суду повернувся конверт, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.25).

Згідно пункту 5 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Станом на час розгляду справи до суду будь-які відомості про зміну місцезнаходження відповідача не надходили.

Так, відповідно до частини одинадцятої статті 126 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі направлено на адресу, яка зазначена в позовній заяві та яка відповідає адресі, зазначеній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Крім того, за змістом пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

В той же час, до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 01 квітня 2019 року в справі №9901/811/18 (адміністративне провадження № П/9901/911/18).

Отже, враховуючи те, що копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялись на адресу, зазначену позивачем у позовній заяві, яка відповідає адресі зазначеній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, однак, поштове відправлення повернулись до суду з відмітками "адресат відсутній", суд вважає відповідача належним чином повідомленим про розгляд даної справи.

Відтак, відповідач правом подати до суду відзив на позовну заяву не скористався, будь-яких заперечень проти позову не надано.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 22.06.2018 року зареєстрована як фізична особа-підприємець, номер запису: 0013038 (а.с.5).

Відповідно до п.п.14.1.156 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно з п.п.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Приписами пункту 15.1 статті 15 ПК України, платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п.п.16.1.4 п.16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

23.06.2018 року відповідач подала до контролюючого органу заяву про застосування спрощеної системи оподаткування з 01.07.2018 року (а.с.6). Відповідно до заяви ФОП ОСОБА_1 обрала 2 групу платників єдиного податку та ставку 20% (а.с.7).

Спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 Податкового кодексу України, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою», (п. 291.2, п. 291.3. ст. 291 Податкового кодексу України).

Відповідно до п.291.4. ст.291 Податкового кодексу України суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку, зокрема, друга група - фізичні особи - підприємці, які здійснюють господарську діяльність з надання послуг, у тому числі побутових, платникам єдиного податку та/або населенню, виробництво та/або продаж товарів, діяльність у сфері ресторанного господарства, за умови, що протягом календарного року відповідають сукупності таких критеріїв: кількість осіб, які перебувають з ними не використовують працю найманих осіб або у трудових відносинах, одночасно не перевищує 10 осіб; обсяг доходу не перевищує 1500000 гривень.

Згідно п.293.1. та293.2 ст.293 Податкового кодексу України ставки єдиного податку для платників першої групи встановлюються у відсотках (фіксовані ставки) до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року (далі у цій главі - прожитковий мінімум), другої групи - у відсотках (фіксовані ставки) до розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року (далі у цій главі - мінімальна заробітна плата), третьої групи - у відсотках до доходу (відсоткові ставки).

Фіксовані ставки єдиного податку встановлюються сільськими, селищними, міськими радами або радами об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, для фізичних осіб-підприємців, які здійснюють господарську діяльність, залежно від виду господарської діяльності, з розрахунку на календарний місяць:

1) для першої групи платників єдиного податку - у межах до 10 відсотків розміру прожиткового мінімуму;

2) для другої групи платників єдиного податку - у межах до 20 відсотків розміру мінімальної заробітної плати».

Відповідно до ст.8 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» у 2020 році встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня - 4723 гривні; у погодинному розмірі: з 1 січня - 28,31 гривні.

Відповідно до п.295.1 ст.295 Податкового кодексу України платник єдиного податку першої та другої груп сплачують єдиний податок шляхом здійснення авансованого внеску не пізніше 20 числа (включно) поточного місяця.

Таким чином, у 2020 році відповідач щомісячно повинна була сплачувати єдиний податок 2 групи в розмірі 944,60 грн., що складає 20% від мінімальної заробітної плати 4723,00 грн.

Відповідно до довідки про заборгованість, розрахунку податкового боргу з єдиного у та інтегрованої картки з єдиного податку фізичних осіб - підприємців ФОП ОСОБА_1 має заборгованість основного зобов`язання в сумі 3778,40 грн., в т.ч. 944,60 грн. за березень 2020 року (строк сплати 20.03.2020 року), 944,60 грн. за квітень 2020 року (строк сплати 20.04.2020 року), 944,60 грн. за травень 2020 року (строк сплати 20.05.2020 року) та 944,60 грн. за червень 2020 року (строк сплати 20.06.2020 року) (а.с.9-10).

Окрім того, 26.11.2019 року контролюючий орган провів камеральну перевірку ФОП ОСОБА_1 щодо питання дотримання граничних строків сплати узгодженого податкового зобов`язання. За результатами перевірки було складено акт №011165/11-28-53-08/ НОМЕР_1 (а.с.11-12 ).Актом перевірки було встановлено порушення п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України, а саме не дотримано строки сплати суми єдиного податку в сумі 13648,20 грн. Відповідальність за вчинені порушення передбачена п.126.1 ст.126 Податкового кодексу України.

Так, 27.11.2019 року контролюючим органом на підставі акту перевірки № 011165/11-28-53-08/ НОМЕР_1 , було сформоване податкове повідомлення - рішення № згідно якого ФОП ОСОБА_1 було визначено грошове зобов`язання за платежем єдиний податок за штрафними (фінансовими) санкціями в розмірі 6824,10 грн., що становить 50% від суми 13648,20 грн. (а.с.14). Дане ППР було надіслане на адресу відповідача та отримане останньою 29.11.2019 року (а.с.16).

У зв`язку з переплатою у розмірі 553,10 грн. зобов`язання по ППР № 27.11.2019 року склало 6271,00 грн. (а.с.10)

Таким чином, що станом на дату звернення до суду з даним позовом за відповідачем рахується податкове зобов`язання в сумі 10049,40 грн. (944,60 грн. х 4 + 6271,00 грн.). Грошове зобов`язання на цю суму у встановленому законом порядку узгоджене, а отже визнається податковим боргом.

Відповідно до пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Згідно з пунктами 59.4, 59.5 статті 59 ПК України податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Суд убачає, що на адресу відповідача надсилалась податкова вимога форми "Ф" від 21.08.2019 року №157751-53 на суму 1571,65 грн. (а.с.17), яка отримана 11.10.2019 року Згідно з електронної системи "Діловодство спеціалізованого суду" (Кіровоградського окружного адміністративного суду) станом на день розгляду даної справи відсутня інформація про звернення ФОП ОСОБА_1 з позовом про оскарження податкового повідомлення - рішення чи/або податкової вимоги.

Разом з тим, станом на дату винесення даного рішення у суду відсутні відомості щодо повної чи часткової сплати відповідачем податкового боргу чи оскарження рішень податкового органу у судовому порядку.

З огляду на викладене суд приходить до переконання, що вимоги позивача про стягнення з відповідача податкового боргу в сумі 10049,40 грн. є обґрунтованими та підтверджуються матеріалами справи, а відтак підлягають задоволенню в повному обсязі.

Частиною другою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Відтак, сплачений позивачем судовий збір з відповідача не стягується.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, код ЄДРПОУ в 43142606) до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу задовольнити.

Стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь місцевого бюджету м. Олександрії, Кіровоградської області заборгованість з єдиного податку з фізичних осіб - підприємців в сумі 10049,40 грн. в т.ч. 3778,40 грн. основного зобов`язання та 6271,00 грн. штрафних (фінансових) санкцій.

Копію рішення суду направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук