Справа № 160/12322/20
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у справі
за апеляційною скаргою ОСОБА_1
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду по справі
до Слобожанської селищної територіальної виборчої комісії Дніпровського району Дніпропетровської області
третя особа Крайова організація Української партії
про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -
06 жовтня 2020 року до Третього апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки, в якій останній просить суд:
- визнати очевидною опискою зазначення у судовому рішення "апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити" з огляду на вимогу його апеляційної скарги;
- виправити очевидну описку судового рішення від 06 жовтня 2020 року та в судовому рішенні зазначити "апеляційну скаргу задовольнити частково";
- з`явитися за даною справою до СБУ України, з явкою повинною, щодо ознак злочину за ст. 109 Конституції України, оскільки відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 361 КАСУ підставами для перегляду судових рішень у зв`язку з виключними обставинами є встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні кримінального правопорушення, внаслідок якого було ухвалено судове рішення в тому числі ознаки ст. 109 КАСУ.
Вирішуючи питання про відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України зазначеної заяви, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом (частина 3 статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України).
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначаються статтею 167 Кодексу адміністративного судочинства України, у відповідності до частини 1 якої, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Частиною 2 наведеної норми Кодексу адміністративного судочинства України встановлюється, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Зазначене свідчить про те, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки, у тому числі за заявою заінтересованої особи.
При цьому, з урахуванням положень 167 Кодексу адміністративного судочинства України, заява про виправлення описки має містити обгрунтування та відповідні підстави для її подання.
Зі змісту мотивувальної частини заяви позивача випливає те, що останній вважає, що суд апеляційної інстанції ухвалюючи постанову від 06 жовтня 2020 року частково задовольнив апеляційну скаргу ОСОБА_1 , зокрема в частині вимоги апеляційної скарги:
"Затвердити антиконституційне судове рішення суду першої інстанції шляхом псування права позивача статей 1 та 6 КАС України в частині застосування принципу верховенства права з урахуванням судової практики Європейьского суду з прав людини на котрі позивач посилався, а саме в разі необхідності поновити йому строк на оскарження з підстав розуміння норми прямої дії - ст. 8, 55 ,129 Конституції України та джерела права ст. 6 Європейської конвенції з врахуванням мотивуванню п. 2 Пленуму Верховного Суду України №9 від 01 жовтня 1996 року "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя" чим довів узурпацію судової влади в частині численних перепон в доступі до правосуддя, вируванням відвертого псування норми прямої дії - ст. ст. 8, 38, 76, 3, 19, 21-24, 28, 331, 55, 68, 67, 124, 129, 141 Конституції України та джерела права ст. 6 Європейської конвенції з врахуванням мотивуванню п.2 Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01 жовтня 1996 року Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя та відмовити йому в задоволенні його апеляційної скарги".
Проте, як видно зі змісту мотивувальної та резолютивної частин постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення у повному обсязі та не задовольняв жодних вимог апеляційної скарги останнього, у тому числі щодо затвердження будь-яких антиконституційних судових рішень, що, у свою чергу, свідчить про безпідставність доводів позивача про можливе часткове задоволення його апеляційної скарги постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року.
Колегія суддів звертає увагу на те, що заява позивача про виправлення описки не містить посилань на будь-які описки в постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року, які могли б бути виправлені на підставі ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України, що свідчить про очевидну безпідставність та необгрунтованість такої заяви.
Враховуючи наведене, з огляду на очевидну безпідставність та необгрунтованість заяви про виправлення описки та з огляду на зазначення позивачем у такій заяві, у тому числі вимоги, яка взагалі не передбачена Кодексом адміністративного судочинства України та не має жодного відношення до виправлення описок, колегія суддів розцінює дії ОСОБА_1 з подання вищевказаної заяви як зловживання процесуальними правами.
Частиною 1 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до частини 2 названої правової норми, з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства.
Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Пунктом 3 частини 2 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України установлено, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.
Відповідно до положень частини 3 цієї статті, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Аналогічні положення містить і частина 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що ОСОБА_1 , подаючи заяву про виправлення описки без дотримання вимог ст. 167 та ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав покладений на нього частиною 1 статті 45 цього Кодексу обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, допустив зловживання процесуальними правами, що є підставою для повернення такої заяви без розгляду.
Керуючись статтями 45, 167, 253, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова