Справа № 826/15873/16
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

05 жовтня 2020 року м. Київ № 826/15873/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши у письмовому провадженні заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1 (

АДРЕСА_1 )

до державного реєстратора прав на нерухоме майно Шиян Олександра Вікторовича ( АДРЕСА_2 ),

Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради

(Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36)

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 (надалі - позивач) з позовом до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Шиян Олександра Вікторовича (далі - відповідач1), Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач 2), в якому просить суд:

- визнати неправомірним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Шиян Олександра Вікторовича №31508289 від 22 вересня 2016 року про відмову у задоволенні заяви;

- зобов`язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) оформити ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , виданий 13.06.2006 р. Голосіївським РУ ГУ МВС України в м. Києві, код платника податків НОМЕР_2 ) свідоцтво про право власності на нерухоме майно за допомогою Державного реєстру прав у зв`язку з втратою свідоцтва про право власності №41438487 від 29.07.2015 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 14 листопада 2017 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю.

Представник Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до суду із заявою про роз`яснення постанови суду від 22 серпня 2017 року, в якій просив: роз`яснити у якій формі необхідно виконати судове рішення, адже постановою зобов`язано Департамент оформити та видати ОСОБА_1 дублікат свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 29 липня 2015 року №41438487. В той же час, у законодавстві України відсутнє визначення терміну «дублікат», що позбавляє відповідачів можливості його виконати.

У зв`язку з надходженням касаційної скарги на постанову суду від 22 серпня 2017 року, матеріали адміністративної справи №826/15873/16 скеровано до Вищого адміністративного суду України, про що повідомлено заявника листом від 09 січня 2018 року №826/15873/16/112/18.

Після повернення матеріалів справи до суду першої інстанції, судом вирішується клопотання відповідача про роз`яснення судового рішення.

Приписами частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, зміст поданої заяви про роз`яснення рішення суду, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви в порядку письмового провадження без виклику та повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції станом на момент розгляду заяви) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 р. «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення є його неясність, невизначеність, нечіткість за змістом.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи зміст положень даної статті, слід зазначити, що роз`яснення судом ухваленого ним рішення має на меті усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення, що в свою чергу перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь - яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник фактично просить роз`яснити не зміст резолютивної частини постанови суду, а порядок її виконання у зв`язку із відсутністю законодавчо передбаченого механізму видачі дубліката свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Крім того, постановою Верховного Суду від 18 червня 2020 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 14 листопада 2017 року скасовано, закрито провадження у справі з підстав необхідності вирішення даного спору в порядку цивільного судочинства.

Тобто, скасування постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 серпня 2017 року, резолютивну частину якої просив роз`яснити заявник, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення, оскільки скасування судового рішення в порядку касаційного оскарження виключає можливість його подальшого виконання.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук