Справа № 160/7838/20
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2020 року Справа № 160/7838/20
10 липня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОП СТОР" до Київської митниці Держмитслужби, в якій позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Рішеннями Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000192/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000193/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000194/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000195/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000198/2 від 22.04.2020р., №UA100070/2020/000021/2 від 22.04.2020р., №UA100070/2020/000022/2 від 22.04.2020р., №UA100000/2020/000208/2 від 25.04.2020р. було скориговано митну вартість товарів в сторону збільшення, яка вплинула на збільшення відповідних платежів на суму у розмірі 972 862,31 грн., що нараховуються за митною вартістю, в т.ч. на збільшення ввізного мита на 180 163,07 грн. та на збільшення ПДВ на 792 699,24 грн. Позивач вважає Рішення про коригування митної вартості товарів протиправними, оскільки вони не відповідають вимогам п.2 та п.4 ч.2 ст.55 Митного кодексу України. Зауважено, що Позивачем з метою підтвердження митної вартості товару були надані всі необхідні, а також додаткові документи. Позивачем звернуто увагу на те, що винесені відповідачем рішення про коригування заявленої митної вартості, зокрема, не містять докладної інформації стосовно джерел, які безпосередньо використовувалися ним при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. До того ж, незважаючи на свій обов`язок, у рішеннях про коригування митної вартості товарів, відповідач не навів і порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як: за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, резервний метод тощо. Також, на думку суб`єкта господарювання, відповідач не обґрунтував неможливість застосування певних другорядних методів і не конкретизував підстави незастосування цих методів, а лише перелічив їх, хоча й з посиланням на відсутність вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами.
Вказано, що наявність однієї лише вказівки Відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих Позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, на думку Позивача, не може бути достатнім для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості. А тому, Позивач вважає, що подані ним документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а Відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 04 березня 2020 року між Позивачем (далі по тексту Покупець) та іноземною компанією ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD (далі по тексту Продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт №2020/03/04.
За умовами даного Контракту:
п.1. Продавець продав, а Покупець купив товари, кількість яких, я також асортимент, ціна, загальна вартість зазначені в інвойсах на кожну партію товару відповідно.
п.2. Умови поставки CIF-Одеса, Чорноморськ, Південний (Інкотермс 2010). Умови поставки можуть бути змінені за взаємною згодою сторін і вказані в рахунках-фактурах на кожну партію відповідно.
п.3. Ціни на товар встановлюються в доларах США, включаючи вартість тари, упаковки і маркування, а також інших витрат, оплата яких за умовами поставки в редакції Інкотермс-2010 передбачена Продавцем (в т.ч. транспортування, навантаження, вивантаження, страхування та ін.). Загальна сума цього контракту складається із сум, виставлених Продавцем і оплачених покупцем рахунків, і становить не менше 3 000 000,00 доларів США.
п.4. Датою переходу права власності на Товар є дата передачі Товару Покупцю на умовах поставки Incoterms (2010) зазначених в рахунках-фактурах до цього Контракту, що є їх невід`ємною частиною. Датою поставки вважається дата штемпеля на коносаменті та/або товарно-транспортній накладній, або іншому товарно-транспортному документі. Відправником вантажу за контрактом може виступати третя особа.
п.8. Оплата повинна здійснюватися безготівковим розрахунком на валютний рахунок Продавця в доларах США, шляхом оплати з розрахункового рахунку Покупця з відстрочкою платежу 12 місяців з дати поставки. Можлива попередня оплата товару (повністю або частково). Продавець зобов`язаний поставити товар оплачений за передоплатою протягом 6 місяців з моменту оплати. У разі не виконання даної домовленості Продавець зобов`язується повернути передоплату на розрахунковий рахунок Покупця. Датою платежу є дата надходження грошових коштів на рахунок Продавця. Покупець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо оплати товару після надходження відповідних сум на рахунок Продавця.
З Контракту вбачається що, укладаючи даний Контракт, Сторони передбачили можливість зміни умов поставки за згодою Сторін шляхом їх визначення у рахунках-фактурах на відповідну партію товару.
Так, виконуючи умови зовнішньоекономічного Контракту, змістом документів Invoice №2020-0015 від 16.03.2020, Invoice №2020-0016 від 16.03.2020, Invoice №2020-0017 від 16.03.2020, Invoice №2020-0018 від 16.03.2019, Invoice №2020-0021 від 05.03.2020, Invoice №2020-0019 від 17.03.2019, Invoice №2020-0020 від 17.03.2020, Invoice №2020-0024 від 13.03.2020 підтвердили свою згоду на поставку Товару на умовах: СРТ-Київ.
У квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки DNIPRO-M (країна виробництва - CN (Китай) на суму 9 492,00USD (доларів США) загальною вагою брутто 7 980,00кг. відповідно до Invoice №2020-0015 від 16.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418475 (далі - ЕМД) на товари: 1.Захисні головні убори з пластмаси WM-39 ВС 8400шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418475 від 21.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 9 492,00USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418475 від 21.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2225, (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0015 від 16.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0015 від 16.03.2020 (код документу 0380),
коносамент BILL OF LADING №LSSZEC200301440 від 16.03.2020 (код документу 0705),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008622 від 18.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0015 від 16.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-952 від 21.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 16.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2104/2 від 21.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418474 від 21.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 34 159,00USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418474 від 21.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2224 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0016 від 16.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0016 від 16.03.2020 (код документу 0380),
коносамент BILL OF LADING №WMS20030063 від 16.03.2020 (код документу 0705),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008623 від 18.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0016 від 16.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-953 від 21.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційна пропозиція OFFER б/н від 16.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2104/1 від 21.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
У квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки FORESTA (країна виробництва - CN (Китай) на суму 22 795,50USD (доларів США) загальною вагою брутто 16 700,00кг. відповідно до Invoice №2020-0017 від 16.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418515 на товари: 1.Ручні інструменти для підрізання живої огорожі з бензиновим двигуном - бензотриммер, в розібраному стані: FC-43 1670шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418515 від 21.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 22 795,50USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418515 від 21.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2227 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0017 від 16.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0017 від 16.03.2020 (код документу 0380),
коносамент BILL OF LADING №WMS20030061 від 16.03.2020 (код документу 0705),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008639 від 18.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0017 від 16.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-954 від 21.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 16.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2104/3 від 21.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
Також встановлено, що у квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки FORESTA (країна виробництва - CN (Китай) на суму 23 103,00USD (доларів США) загальною вагою брутто 16 524,00кг. відповідно до Invoice №2020-0018 від 16.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418529 на товари: 1.Ручні інструменти для підрізання живої огорожі з бензиновим двигуном - бензотриммер, в розібраному стані: FC-43 LX 1530шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418529 від 21.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 23 103,00USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом, а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418529 від 21.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2226, номер якої наведено у гр.7 ЕМД,
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0018 від 16.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0018 від 16.03.2020 (код документу 0380),
коносамент BILL OF LADING №WMS20030062 від 16.03.2020 (код документу 0705),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008624 від 18.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0018 від 16.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-954 від 21.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 16.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4104),
лист №2104/4 від 21.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
У квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки DNIPRO-M (країна виробництва - CN (Китай) на суму 26 327,11USD (доларів США) загальною вагою брутто 17 548,86кг. відповідно до Invoice №2020-0021 від 05.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418617 на товари: 1.Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, працює від зовнішнього джерела живлення, не містить радіопередавачі та приймачі: Фрезер ER-148SB 783шт., Фрезер ER-148S 1100шт. 2.Паяльники для низькотемпературного паяння пластикових труб: PW-85 898шт., PW-90 698шт., PW-185 588шт., PW-110R 568шт. 3.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: патрон 30шт. 4.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: кнопка 10шт., корпус 15шт., підставка 5шт., регулятор оборотів 30шт., щіткотримач 40шт. 5.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: підшипник кульковий зовнішнім діаметром не більш як 30мм 330шт. 6.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: ротор 45шт. 7.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: статор 5шт. 8.Запасні частини до паяльника низькотемпературного: кнопка 20шт., комплект насадок 30шт., нагрівач -520шт., терморегулятор 300шт. 9.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: вимикач для напруги не більш як 1000В 100шт. 10.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: кабель мережевої напруги не більш як 1000В 20шт. 11.Запасні частини до електроінструменту, фрезера: щітка графітова 150шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418617 від 22.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 26 327,11USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418617 від 22.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2238 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0021 від 05.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-проформу РROFORMA-ІNVOICE №2020-0021 від 05.03.2020 (код документу 0325),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0021 від 05.03.2020 (код документу 0380),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008673 від 21.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0021 від 05.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-955 від 22.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 05.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2204/1 від 22.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
Також у квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки ATAMAN (країна виробництва - CN (Китай) на суму 24 705,50USD (доларів США) загальною вагою брутто 25 488,24кг. відповідно до Invoice №2020-0019 від 17.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418635 на товари: 1.Круги відрізні шліфувальні з абразивного матеріалу (електрокорунд, агломерований синтетичною смолою), армовані скловолокном, не містять алмазів, в асортименті 392910шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418635 від 22.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 22 349,00 USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418635 від 22.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2240 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0019 від 17.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-проформу РROFORMA-ІNVOICE №2020-0019 від 17.03.2020 (код документу 0325),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0019 від 17.03.2020 (код документу 0380),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№005952 від 21.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0019 від 17.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-957 від 22.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 17.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист від 21.04.2020 (код документу 9000),
лист №2204/3 від 22.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
У квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки ATAMAN (країна виробництва - CN (Китай) на суму 24 637,50USD (доларів США) загальною вагою брутто 25 418,49кг. відповідно до Invoice №2020-0020 від 17.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418634 на товари: 1.Круги відрізні шліфувальні з абразивного матеріалу (електрокорунд, агломерований синтетичною смолою), армовані скловолокном, не містять алмазів, в асортименті 392510шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418634 від 22.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 24 637,50USD (долари США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418634 від 22.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2239 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0020 від 17.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0020 від 17.03.2020 (код документу 0380),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№005953 від 21.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0020 від 17.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-957 від 22.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 17.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2204/4 від 22.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
Також у квітні 2020 року за наведеним Контрактом Постачальник здійснив поставку Товару торговельної марки DNIPRO-M (країна виробництва - CN (Китай) на суму 42 839,30USD (доларів США) загальною вагою брутто 23 331,43кг. відповідно до Invoice №2020-0024 від 13.03.2020 та інших документів, які Позивач з метою здійснення митного оформлення товару подав Відповідачу разом з електронною митною декларацією типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер №UA100070/2020/418832 на товари: 1.Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, працює від зовнішнього джерела живлення, не містить радіопередавачі та приймачі: Молоток відбійний електричний SH-220AV 23шт., Молоток відбійний електричний SH-210AV 56шт. Молоток відбійний електричний SH-160 50шт. 2.Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, працює від зовнішнього джерела живлення, не містить радіопередавачі та приймачі: Перфоратор прямий 26мм ексклюзив RH-100Q 2500шт., Перфоратор прямий 28мм ексклюзив RH-120М 930шт., Перфоратор електричний ВН-200М 76шт., Перфоратор електричний ВН-130 138шт., Перфоратор електричний ВН-110 76шт.
Відповідно до наведеної ЕМД №UA100070/2020/418832 від 24.04.2020 року, загальна вартість товару в сумі 42 839,30USD (доларів США) визначена декларантом (Позивачем) за основним методом - а саме, за ціною, що передбачена Договором поставки.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у електронній митній декларації №UA100070/2020/418832 від 24.04.2020 року митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач подав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ЕМД:
декларацію митної вартості за №2263 (який зазначено у гр.7 ЕМД),
пакувальний лист PACKING LIST №2020-0024 від 13.03.2020 (код документу 0271),
рахунок-фактуру ІNVOICE №2020-0024 від 13.03.2020 (код документу 0380),
міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) А№008695 від 23.04.2020 (код документу 0730),
документ про походження товару ІNVOICE №2020-0024 від 13.03.2020 (код документу 0862),
висновок експерта №ГО-982/2 від 23.04.2020р. Дніпропетровської ТПП (код документу 3016),
комерційну пропозицію OFFER б/н від 13.03.2020 (код документу 3022),
контракт №2020/03/04 від 04.03.2020 (код документу 4100),
лист №2404/5 від 24.04.2020 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості (код документу 9000).
З матеріалів справи встановлено, що на етапі перевірки електронних митних декларацій №UA100070/2020/418475, №UA100070/2020/418474, №UA100070/2020/418515, №UA100070/2020/418529, №UA100070/2020/418617, №UA100070/2020/418635, №UA100070/2020/418634, №UA100070/2020/418832 Відповідач повідомив Позивача про виникнення необхідності надання додаткових документів з метою підтвердження митної вартості товару, оскільки Відповідачем було встановлено, що документи, які подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме: 1) пунктом 8 контракту від 04.03.2020 №2020/03/04 передбачена можливість попередньої оплати та відстрочка платежу. Проте, в товаросупровідних документах не вказано конкретні умови оплати за оцінюваний товар (передоплата, відстрочення платежу та на який термін), таким чином відсутня можливість встановити який спосіб оплати дійсний для оцінюваної партії товарів. Таким чином, неможливо встановити наявність платіжних документів на момент поставки, які у відповідності з п.4 ч.2 ст.53 МКУ є основними документами, які підтверджують митну вартість товару. 2) декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця призначення. 3) надана комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VІІ Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно норм зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Тобто, даний документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості. 4) висновок Дніпропетровської ТПП прийнято до уваги митницею, але він не може бути підставою для підтвердження митної вартості. При перевірці посилань експерта на сайт www.alibaba.com з`ясовано, що всі цінові пропозиції діють на умовах поставки FOB, тобто без додаткових витрат на основне перевезення (морський фрахт) та інші витрати, які виникають при перевезенні товару. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет, зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару та не містить інформації про всі товари.
У складі документів, які необхідно додатково надати, Відповідач, з посиланням на ст.53 Митного кодексу України, перелічив наступні документи:
1)договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2)рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із використанням умов договору (угоди, контракту);
4)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
5)копію митної декларації країни відправлення з перекладом на мову офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до ст.254 МКУ;
6)якщо здійснено страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування з перекладом на мову офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до ст.254 МКУ;
7)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
8)транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
9)за власним бажанням подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.
Декларант повідомив Відповідача листами про відмову у подачі інших додаткових документів для підтвердження митної вартості за МД №UA100070/2020/418475, №UA100070/2020/418474, №UA100070/2020/418515, №UA100070/2020/418529, №UA100070/2020/418617, №UA100070/2020/418635, №UA100070/2020/418634, №UA100070/2020/418832.
Відповідно до вимог статті 54 МКУ, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів органом доходів і зборів відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю, та керуючись положеннями ч. 1 ст. 55 МК України, прийняті рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000192/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000193/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000194/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000195/2 від 21.04.2020р., №UA100000/2020/000198/2 від 22.04.2020р., №UA100070/2020/000021/2 від 22.04.2020р., №UA100070/2020/000022/2 від 22.04.2020р., №UA100000/2020/000208/2 від 25.04.2020р.
Відповідно до змісту оскаржуваних рішень повідомлено про наступне: Положеннями частини 6 статті 54 Кодексу встановлено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, якщо заявлені неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, або заявлені відомості містять розбіжності та не містять всіх складових митної вартості, необхідних при її обчисленні, а також коли декларантом не подано документів згідно із переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-3 статті 53 Кодексу, а також у разі відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості чи відомостей щодо ціни яка сплачена або підлягає сплаті. У зв`язку із зазначеним, керуючись положеннями вищезазначених статей Кодексу, використання заявленого декларантом рівня митної вартості неможливо. Виходячи з наведеного, відповідно до положень статті 55 МКУ, здійснено коригування митної вартості товарів, на підставі митних оформлень за митними деклараціями: від 27.02.2020 №UА500020/2020/206090 (з розрахунку 2,01 дол. США за кг.), від 05.02.2020 №UА500050/2020/201593 (з розрахунку 3,46 дол. США за кг.), від 02.03.2020 №UА100070/2020/414688, від 24.02.2020 №UА500020/2020/205561, від 24.02.2020 №UА500020/2020/205561, від 19.02.2020 №UА500020/2020/205150 (з розрахунку 3,46 дол.США за кг.), від 27.12.2019 №UА100070/2019/814723, від 18.02.2020 №UА500020/2020/204803 (з розрахунку 1,5 дол.США за кг.), від 18.02.2020 №UА500020/2020/204803 (з розрахунку 1,5 дол.США за кг.), товар №1 із розрахунку 3,46 дол.США за кг. від 08.01.2020 №UА100030/2020/130072, від 15.04.2019 №UА100120/2019/197266. товар №2 із розрахунку 3,46 дол.США за кг., від 04.03.2020 №UА500020/2020/206620, від 15.10.2019 №UА100120/2019/212576.
Товари, митна вартість яких скориговано згідно оскаржуваного рішення, випущено у вільний обіг за МД №UА100070/2020/418535 від 21.04.2020, МД №UА100070/2020/418534 від 21.04.2020, МД №UА100070/2020/418558 від 21.04.2020, МД №UА100070/2020/418557 від 21.04.2020, МД №UА100070/2020/418658 від 22.04.2020, МД №UА100070/2020/418663 від 22.04.2020, МД №UА100070/2020/418664 від 22.04.2020, МД №UА100070/2020/418863 від 25.04.2020 на підставі ч. 7 ст. 55 МК України, шляхом надання гарантій.
Сума наданих гарантій згідно зі ст. 55 МК України становить 972 862,31 грн., зокрема: мито 180 163,07 грн. та ПДВ 792 699,24 грн.
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;
2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;
3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Згідно частини 6 та 7 статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 статті 55 Митного кодексу України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Відповідно до частини 1 статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (частина 2 статті 57 Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина 3 статті 57 Митного кодексу України).
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частина 6 статті 57 Митного кодексу України).
Згідно з частиною 8 статті 57 Митного кодексу України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до частини 2 статті 58 Митного кодексу України. метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у Відповідача обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.
З матеріалів справи встановлено, що Відповідачем під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, заявлених за електронними митними деклараціями №UA100070/2020/418475, №UA100070/2020/418474, №UA100070/2020/418515, №UA100070/2020/418529, №UA100070/2020/418617, №UA100070/2020/418635, №UA100070/2020/418634, №UA100070/2020/418832 встановив, що в наданих позивачем документах є розбіжності: декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням, вивантаженням товарів до названого місця призначення.
Зауваження, що викладені відповідачем, суд вважає помилковими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару.
За умовами Контракту: п.1.1. Продавець продає, Покупець купує товар, кількість якого, а також асортимент, ціна, загальна вартість визначаються в інвойсах, на кожну партію товару відповідно.
Згідно з інвойсами, що знаходяться у матеріалах справи, за наведеним Контрактом на адресу позивача надійшли товари, на умовах поставки СРТ-Київ.
Відповідно до Інкотермс-2010 СРТ - "Фрахт/перевезення оплачене до" - означає, що Продавець передає товар перевізнику або іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) і що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення і нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення.
Таким чином, поставка товару на умовах СРТ зобов`язує продавця укласти договір та сплатити фрахт/перевезення, необхідний для доставки товару до названого місця призначення, витрати на забезпечення здійснення митного оформлення товару при експорті.
Отже, наведене свідчить про те, що погоджуючи саме обрані умови поставки СРТ, Сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару та транспортні витрати.
З урахуванням вказаного, поставка товару на умовах СРТ передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені вартість товару та фрахт або транспортні витрати.
Відтак, додаткові витрати на транспортування товару ТОВ "ТОП СТОР" не понесло.
Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у справі №813/1229/16.
Відповідно до даних гр.20, кожної з поданих Декларацій митної вартості до МД «витрати на транспортування до місця доставки по товару №№», як і дані гр.21 «витрати на навантаження, вивантаження та обробку №№», дорівнюють 0,00 грн.
Отже, відсутність даних у гр.20 та гр.21 додатково свідчить про те, що відповідні витрати були враховані Постачальником саме у ціні товару.
Також, слід відмітити, що, виходячи з умов зовнішньоекономічного Контракту, Постачальник не вимагав у Покупця обов`язку відшкодування витрат по застосованим Сторонами умовам поставки (зокрема, витрат на транспортних, тощо). Відсутність такої вимоги, на думку суду, свідчить про те, що відповідні витрати були враховані Постачальником у ціні товару.
На думку суду, Відповідачем також не враховано норми Митного кодексу України, якими визначена необхідність надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, для підтвердження витрат на транспортування, які повинні надаватись за певних умов, зокрема якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.
Суд зауважує, що неподання Позивачем витребуваних додаткових документів з об`єктивних причин, зокрема, з причин їх невизначеності та відсутності, не може бути підставою для прийняття оскаржуваних рішень.
Відповідачем не надано суду, будь-яких доказів спростування умов постави СРТ, та інших доказів, які б свідчили, що позивач поніс додаткові витрати з транспортування товару до місця призначення.
Щодо умов оплати за товар, то суд зауважує, що умови оплати товару безпосередньо ціни товару не стосується. У зв`язку з чим, відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак, суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Щодо висновку Відповідача про те, що комерційна пропозиція уявляє собою копію інвойсу, та не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VІІ Генеральної угоди з тарифів та торгівлі, суд зазначає наступне.
Положення пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України, яким закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом. Із наведеної засади випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних відносин, у тому числі і свобода форми комерційної пропозиції. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, митним органам заборонено втручатись у підприємницьку діяльність декларантів шляхом відмови взяти до уваги комерційну пропозицію з мотивів її недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю в ній певних відомостей.
Суд вважає, що комерційна пропозиція є лише пропозицією щодо вартості товару, а конкретна його ціна визначається сторонами та обумовлюється відповідним інвойсом.
Також, суд зазначає, що Відповідачем безпідставно не взято до уваги експертні висновки Дніпропетровської Торгово-промислової палати України №ГО-952 від 21.04.2020, №ГО-953 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-955 від 22.04.2020, №ГО-957 від 22.04.2020, №ГО-982/2 від 23.04.2020 про те, що дійсна ринкова вартість отриманого Товару може дорівнювати контрактній і вказана на умовах поставки СРТ-Київ.
Щодо висловлення сумніву відповідача відносно достовірності висновків Дніпропетровської Торгово-промислової палати України №ГО-952 від 21.04.2020, №ГО-953 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-955 від 22.04.2020, №ГО-957 від 22.04.2020, №ГО-982/2 від 23.04.2020 про якісні та вартісні характеристики товарів, суд з цього приводу зазначає, що згідно з частино 1 статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати України» саме торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних осіб експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.
Відповідно до частини 2 статті 11 вказаного Закону, методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.
Слід відмітити, що діюча на території України редакція Митного кодексу України не містить наведених вище повноважень у представників митного органу під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, передбаченого статтею 54 МК України.
Водночас, відповідно до норм ст.19 основного Закону України, яким є Конституція України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, висловлений як у рішеннях про коригування митної вартості товарів, так і у відзиві висновок Відповідача відносно сумнівів у правомірності висновків Дніпропетровської Торгово-промислової палати України №ГО-952 від 21.04.2020, №ГО-953 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-954 від 21.04.2020, №ГО-955 від 22.04.2020, №ГО-957 від 22.04.2020, №ГО-982/2 від 23.04.2020 виходить за межі правового поля як такий, який здійснений з перевищенням повноважень особи, яка його висловила як представник Відповідача.
Стосовно обґрунтування Відповідачем використання другорядного методу визначення митної вартості придбаних товарів, а саме методу ґ) резервний, суд зазначає, що відповідно до пункту 2 частини другої статті 55 Митного кодексу України прийняті Відповідачем письмові рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинні містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію, у тому числі щодо митної вартості подібних (аналогічних) товарів, яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. При коригуванні митної вартості товарів за другорядними методами, передбаченими статями 59, 60 та 64 цього Кодексу, у рішенні обов`язково зазначаються номер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів (пункту 2.1 розділу ІІ Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).
Водночас, з матеріалів судової практики на прикладі справи №820/8124/14 вбачається, що Вищий адміністративний суд України зазначив таке: «Митним органом необґрунтовано застосовано ціни на товар за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України, оскільки самі собою відомості згаданої системи не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність товарів. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару. Проте при прийнятті оскаржуваного рішення митним органом такого порівняння зроблено не було» (ухвала від 1 грудня 2015 року, ЄДРСР - 54172009).
З даного рішення очевидно, що єдино можливим доказом здійснення такого порівняння є саме рішення про коригування митної вартості. Оскільки МКУ не передбачає іншого документа, в якому орган доходів і зборів був би зобов`язаний давати свої висновки щодо відкоригованої митної вартості оцінюваних товарів.
Такий висновок узгоджується і з висновками, викладеними у п.п.3.8 п.3 Постанови Пленуму Вищого Адміністративного суду України від 13.03.2017 №2 «Про Довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13 березня 2012 року». Відповідно до них "необхідно взяти до уваги обов`язок суб`єкта владних повноважень обґрунтовувати своє рішення, тобто приймати рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (пункт 3 частини третьої статті 2 КАС України). Ключовою обставиною при коригуванні митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод, є обставина ідентичності (подібності, аналогічності) товарів. Відповідно орган доходів і зборів повинен довести обставину ідентичності (подібності, аналогічності) оцінюваних товарів та товарів, ціну яких бере за основу, якщо має намір застосувати один із наведених другорядних методів. Така обставина доводиться саме шляхом порівняння характеристик оцінюваних товарів та товарів, ціна яких береться за основу при коригування митної вартості".
Таким чином, орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод тощо.
Відповідно до підпункту «с» пункту 2 статті VII («Оцінка товару для митних цілей») Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947), якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту «b» цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити. У свою чергу підпункт «b» цього пункту встановлює, що під «дійсною вартістю» потрібно розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції; у тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або «i» з порівнюваними кількостями, або «її» з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.
Із наведених положень випливає, що оцінку для митних цілей митниця повинна ґрунтувати на найближчому еквіваленті дійсної вартості, якщо дійсну вартість імпортованого товару неможливо визначити за ціною такого ж чи подібного товару. Очевидно, що ціна товару, імпортованого за іншими умовами поставки, ніж оцінюваний товар, може вважатися таким найближчим еквівалентом тільки у тому випадку, якщо митниця доведе, що в її розпорядженні немає інформації про ціну товару, поставленого за такими ж умовами поставки, що й оцінюваний товар.
Суд зазначає, що зміст винесених Відповідачем рішень про коригування митної вартості не містять обґрунтування сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості товарів. А також відповідач не зазначив і про те, які саме обставини мали б підтвердити документи, які він запропонував Позивачу надати додатково. Окрім цього, рішення про коригування заявленої митної вартості не містить докладної інформації стосовно джерел, які безпосередньо використовувалися ним при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядного методу. До того ж, у рішеннях про коригування митної вартості товарів Відповідач не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як: за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, резервний метод тощо. Також, у рішеннях Відповідач не обґрунтував неможливість застосування певних другорядних методів і не конкретизував підстави незастосування цих методів, а лише перелічив їх, хоча й з посиланням на відсутність вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами.
З наведених вище підстав, суд вважає, що винесені Відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів не відповідають вимогам п.2 та п.4 ч.2 ст.55 Митного кодексу України. Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом.
Отже, на думку суду, відсутність витребуваних Відповідачем додаткових документів не впливає на правильність визначення Позивачем (декларантом) митної вартості товарів за основним методом, що, в свою чергу, підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання Позивачем (декларантом) запитуваних Відповідачем документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не може бути достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування Відповідачем іншого методу визначення митної вартості.
Таким чином, наявність однієї лише вказівки Відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих Позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, не може бути достатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.
На підставі наведеного, суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.
Таким чином, Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, у своїх рішеннях про коригування митної вартості товарів не перелічив наявні у нього докази того, що документи, які подані Позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
За таких обставин, висновок митного органу про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, суд вважає необґрунтованим, а застосування другорядного методу - неправомірним.
Виходячи з того, що твердження митного органу про неможливість застосування обраного позивачем методу визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, є необґрунтованим та безпідставним, а документи, подані позивачем до митного органу, відповідають вимогам чинного законодавства, необхідним для надання їм юридичної сили та доказовості, а, отже, і підтверджують заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів, суд приходить до висновку, що визначення відповідачем митної вартості товару за резервним методом визначення митної вартості здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що є підставою для скасування оскаржуваних рішень.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно зі статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч.2 цієї статті).
Згідно зі ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Оцінюючи наявні в справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача. Разом з тим, відповідач як суб`єкт владних повноважень в ході судового розгляду не довів обґрунтованість своїх висновків і правомірності прийнятих на їх підставі рішень.
Відповідно до частини першої ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду, в розмірі 14 592,94 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №350 від 26.06.2020 року.
Отже, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 14 592,94 грн. підлягає стягненню на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 242-246, 250, 255, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів:
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник