Справа № 640/16654/19
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2020-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач:Шурко О.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А.Г.,

при секретарі Коцюбі Т.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Укрптахосервіс" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Укрптахосервіс" звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати, прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві податкове повідомлення-рішення від 05.07.2019 № в частині застосованого штрафу на суму 44 110,27 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 квітня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 05.07.2019 № в частині застосування штрафу на суму 44 110,27 грн.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Головним управлінням ДПС у місті Києві подано апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що прийняте контролюючим органом податкове повідомлення-рішення правомірне, оскільки ПП "Укрптахосервіс" порушені граничні строки реєстрації податкових накладних в ЄРПН за квітень 2017 р. - березень 2019 р. на загальну суму ПДВ у розмірі 764 345,90 грн.

Відзиву Приватного підприємства "Укрптахосервіс" на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві до суду апеляційної інстанції не надходило, що не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, ГУ ДФС у м. Києві на підставі акта камеральної перевірки №6019/26-15-12-06-16/35661381 від 07.06.2019 та даних ЄРПН встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п.201.10 ст.201, та згідно із п.1201.1 ст.120-1 Податкового кодексу України застосовано штраф у розмірі 10 % на суму 76 434,59 грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ розміром 764 345,90 грн.

Вважаючи, що спірне податкове повідомлення-рішення неправомірне у частині застосованого штрафу на суму 44 110,27 грн. за затримку реєстрації складених Підприємством на отримувачів (контрагентів-покупців) ТОВ "Омега" та ТОВ "Альба-Групп" наступних податкових накладних на загальну суму ПДВ у розмірі 441 102,72 грн., а саме: №81 від 19.12.2018 р. на суму ПДВ у розмірі 11 317,67 грн., зареєстровану 16.01.2019; №82 від 20.12.2018 на суму ПДВ у розмірі 14 595,59 грн., зареєстровану 17.01.2019; № 83 від 20.12.2018 на суму ПДВ у розмірі 28 517,12 грн., зареєстровану 17.01.2019; № 86 від 21.12.2018 на суму ПДВ у розмірі 194 854,10 грн., зареєстровану 16.01.2019; № 77 від 31.12.2018 на суму ПДВ у розмірі 191 817,24 грн., зареєстровану 17.01.2019.

Не погоджуючись із спірним податковим повідомленням-рішенням від 05.07.2019 № в частині, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що матеріалами справи підтверджується вчинення позивачем усіх необхідних дій з метою реєстрації податкових накладних № 81 від 19.12.2018, № 82 від 20.12.2018, № 83 від 20.12.2018, № 86 від 21.12.2018 та № 77 від 31.12.2018 у встановлений ПК України термін, а тому відсутні законні підстави для застосування відповідачем штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію ПН в ЄРПН.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Правова позиція позивача обґрунтована тим, що податкові накладні були надіслані позивачем в електронному вигляді до ДФС України для реєстрації в ЄРПН вчасно - 15.01.2019 р. о 16:48 год., доказом чого є скріншот з програмного забезпечення "М.Е.Doc.", однак квитанції про їх реєстрацію в ЄРПН були отримані ПП "Укрптахосервіс" із затримкою, а саме 16.01.2019 р. та 17.01.2019, внаслідок чого, прийняття відповідачем рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН без дотримання установленого законодавством порядку призвело до їх реєстрації поза межами граничних строків.

Натомість апелянтом вказано, що факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації податкових накладних підтверджує друга квитанція, а тому надані позивачем докази в якості підтвердження вчасної реєстрації спірних податкових накладних не можуть свідчити про належне виконання підприємством свої податкових обов`язків, оскільки інформація щодо дати та часу відправлення електронного звіту в програмному забезпеченні "М.Е.Doc." залежить від системних налаштувань дати та часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу та фіксується в протоколі подій. У зв`язку із надісланням позивачем до контролюючого органу кілька примірників одного електронного документа з підстав неотримання першої квитанції, спірні податкові накладні зареєстровано в ЄРПН з порушенням граничного терміну реєстрації.

Відповідно до п.201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При цьому, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами (пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України).

Згідно з п.201.7 ст.201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Разом із тим п.201.10 ст.201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п.201.1 ст.201 та/або п.192.1 ст.192 ПК України, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Між іншим, відповідно до абз.14 та 16 п.201.10 ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так, абз.2 п.1201.1 ст.120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого ст.201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог ст.ст.192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема, 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

У той же час порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України - постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. №1246 "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" (надалі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно із п.2 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (п.3 Порядку №1246).

Пунктом 4 Порядку №1246 передбачено, що до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до п.5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192, п.200 1.3, п.200 1.9 ст.200 1 та п.201.1, п.201.10 і п.201.16 ст.201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

У п. 8 та п. 10 Порядку № 1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених п.9 цього Порядку. Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця).

Згідно з п.11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

При цьому, за вимогами п.12-п.14 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки. За результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/ або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п.15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених п.12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція (п.16 Порядку №1246).

Отже, податковим законодавством чітко визначений порядок та механізм складання, підписання, надіслання, прийняття та реєстрації податкових накладних.

Суд першої інстанції доречно вказав, що серед інших обов`язків платника податків (продавця товарів/послуг) передбачено обов`язок скласти в установлені терміни податкову накладну та надіслати її в електронному вигляді для реєстрації в ЄРПН до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, у той час як такий орган зобов`язаний надсилати платнику податку в електронній формі протягом операційного дня квитанцію, сформовану за результатами проведеної в автоматизованому режимі перевірки, про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної.

За результатами здійснення господарських операцій з продажу товарів ПП "Укрптахосервіс" складені податкові накладні на покупців ТОВ "Омега" (№ 81 від 19.12.2018, № 82 від 20.12.2018, № 83 від 20.12.2018, № 86 від 21.12.2018) та ТОВ "Альба-Групп" (№ 77 від 31.12.2018), які 15.01.2019 о 16:48 год. були надіслані в електронній формі до ДФС України для реєстрації в ЄРПН за допомогою "M.E.Dос." - поширеного українського програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді.

Відповідно до висновку ТОВ "Незалежний інститут судових експертиз" №9401 від 01.11.2019 експертного комп`ютерно-технічного дослідження інформації, яка оброблялась автоматизованою системою подання звітності "M.E.Dос." та електронною поштою за запитом ПП "Укрптахосервіс", електронні документи (вищенаведені податкові накладні), стосовно яких поставлені перед експертом питання про їх направлення 15.01.2019 о 16:48 год. до ДФС для реєстрації у ЄРПН, були відправлені електронною поштою 15.01.2019 р. о 16:48 год. за поясним часом м. Києва.

Відтак, суд першої інстанції правомірно погодився з аргументами позивача щодо вчасного надіслання спірних податкових накладних в електронному форматі до ДФС України для їх реєстрації в ЄРПН, що не спростовано апелянтом у встановленому порядку.

Більше того, контролюючим органом на підтвердження виконання вимог п.201.10 ст.201 ПК України щодо надіслання протягом операційного дня - 15.01.2019 р. квитанції в електронному вигляді у текстовому форматі про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкових накладних не було надано до суду жодного доказу. Не надано таких доказів і під час апеляційного розгляду справи.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на п. 11 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, в абзаці 3 якого зазначено, що якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом, оскільки спірні податкові накладні були надіслані Підприємством 15.01.2019 р. о 16:48 год. - до закінчення операційного дня, а тому контролюючий орган був зобов`язаний надіслати першу квитанцію автору електронного документа до 20-ї години цього ж операційного дня, що узгоджується із абз.1 п.11 вказаного Порядку та п.201.10 ст.201 ПК України.

Натомість, перші квитанції ДФС України про отримання податкових накладних та другі квитанції про їх реєстрацію в ЄРПН датовані лише 16.01.2019 та 17.01.2019, що суперечить вимогам законодавства.

Відповідно до п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. При цьому відповідальність платника податків у вигляді застосування штрафних (фінансових) санкцій передбачена лише за умови вчинення платником податків порушень, визначених законами з питань оподаткування (ст.110 та ст.111 ПК України).

У постанові Верховного Суду від 18.01.2018 у справі № 804/5153/17 вказано про те, що у разі вчинення платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної всіх необхідних дій, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, то в такому разі відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.

Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги вказує на імперативні приписи ч. 5 ст. 242 КАС України, якими передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Апелянтом в доводах апеляційної скарги жодним чином не обґрунтовано наявність підстав для відступу від вищевказаної правової позиції Верховного Суду, яка під час розгляду справи була правомірно врахована судом першої інстанції на виконання ч. 5 ст. 242 КАС України.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В свою чергу, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, зазначений обов`язок не виконано, та у встановленому порядку не обґрунтовано правомірність своєї правової позиції.

Враховуючи викладені обставини справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновків суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 квітня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328 - 331 КАС України.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Степанюк А.Г.

Василенко Я.М.