Справа № 520/4771/2020
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 р. справа №520/4771/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Харківській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) 10.04.2020 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Харківській області (далі по тексту - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 06.03.2020 №16 про застосування до інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани є необґрунтованим та незаконним, адже, на переконання позивача, дисциплінарного правопорушення (проступку) він не вчиняв, а дисциплінарна комісія дійшла помилкового висновку, оскільки порушення, зазначені у висновку за результатами службового розслідування, не відповідають дійсності та не вказують на допущення останнім впливу на роботу планшетних пристроїв. На думку позивача, у відповідача були відсутні правові підстави для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оскільки відсутня вина в його діях, відсутні ознаки вчинення дисциплінарного проступку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі №520/4771/2020.

Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня закінчення дії карантину встановленого постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 №211.

Відповідачем 17.08.2020 до суду надано відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю з тих мотивів, що вказаний факт про допущення позивачем зміни налаштувань у службовому планшеті під час несення служби свідчить про неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків. Таким чином, на думку відповідача, оскаржуваний наказ є правомірним та прийнятий у межах повноважень наданих керівникові Департаменту патрульної поліції та у спосіб визначений чинним законодавством.

Розглянувши надані сторонами документи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач проходить службу в органах Національної поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та має звання лейтенант поліції, що не заперечується відповідачем у справі.

Наказом Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 06.03.2020 №16 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у допущенні інспектором взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 зміни налаштувань, а саме часу, що впливає на роботу планшетних пристроїв, а саме на їх відображення на карті патрулів, а як наслідок, на якість відпрацювання звернень громадян внаслідок чого порушено вимоги пункту 8 розділу XIII «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського патрульної патрульної поліції від 22.11.2018 №5117, вимог пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», на підставі пункту 2 частини третьої статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погоджуючись із накладенням на нього дисциплінарного стягнення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Судом встановлено, що передумовою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали такі обставини.

Відповідно до доповідної записки від 09.01.2020 інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Комарова Марія доповіла т.в.о. начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_2 про виявлену 24.11.2019 під час денної зміни перевірку несення служби пішими та автомобільними патрулями згідно дислокації, якості та швидкості реагування патрулів на виклики, що надійшли по лінії « 102» через службовий планшет. Вказаною перевіркою виявлено, що автомобільний екіпаж «Купол - 4102» у складі інспекторів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 здійснював патрулювання будучи не відображеними як діючий патруль у службовому планшетному пристрої екіпажу №АХ212, що не дало змоги належним чином відстежити перебування зазначеного патрулю. Після перевірки службового планшетного пристрою зазначеного екіпажу встановлено, що на момент перевірки о 14:30 год., час у планшеті значився 12:25 год., а також було змінено дату, внаслідок чого на карті патрулювання в логістичній інформаційній системі «LIS-M», екіпаж відображався позначкою «чорна крапка».

З метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни окремими працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у можливому неналежному виконанні службових обов`язків, керівництвом відповідача 09.01.2020 прийнято наказ 9 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» №9 відповідно до якого призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

За результатом проведення службового розслідування відповідачем складено висновок від 07.02.2020, відповідно до якого дисциплінарна комісія вважала за необхідне застосувати до командира взводу №2 роти №4 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 8 розділу XIII «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського патрульної патрульної поліції від 22.11.2018 №5117, вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», на підставі пункту 2 частини третьої статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII.

На підставі зазначеного висновку службового розслідування прийнято оскаржуваний наказ «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 06.03.2020 №16, яким до інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

З зазначеним наказам позивач ознайомився 16.03.2020, про що свідчить його особистий підпис.

Позивач, вважаючи оскаржуваний наказ протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби у Національній поліції України визначено Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі по тексту - Закон України №580-VIII).

Положеннями статті 19 Закону України №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний Статут Національної поліції України, (далі по тексту - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, акти Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 11 цього Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборони, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Положеннями частин першої та другої статті 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьої статті 13 Статуту визначено види дисциплінарних стягнень, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Враховуючи зазначені приписи, неналежне виконання обов`язків поліцейського є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана та сувора догана.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Частинами першою та другою статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинно фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі по тексту - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Таким чином, за загальним правилом розгляд справи здійснюється у формі письмового провадження. У відкритому ж засіданні такий розгляд може проводитися за рішенням уповноваженого керівника. Сам висновок службового розслідування не має містити відомості про форму проведення розгляду дисциплінарної справи. Відомості про проведення розгляду у відкритій формі мають зазначатися у рішенні відповідного уповноваженого керівника (наказ який приймає рішення про проведення службового розслідування та видає відповідний наказ, якщо форма проведення письмова - то про це відомості не зазначаються, оскільки це є загальним правилом.

Відтак, розгляд справи у формі письмового провадження не суперечить вимогам законодавства.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Щодо проведення службового розслідування відповідачем, суд зазначає наступне.

Як визначено пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.01.2020 т.в.о. начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 доповіла керівництву Департаменту про виявлену 24.11.2019 під час денної зміни здійснено перевірку несення служби пішими та автомобільними патрулями згідно дислокації, якості та швидкості реагування патрулів на виклики, що надійшли по лінії « 102» через службовий планшет. Повідомлено, що автомобільний екіпаж «Купол - 4102» у складі інспекторів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 здійснювали патрулювання будучи не відображеними як діючий патруль у службовому планшетному пристрою екіпажу №АХ212, що не дало змоги належним чином відстежити перебування зазначеного патрулю. Після перевірки службового планшетного пристрою зазначеного екіпажу встановлено, що на момент перевірки о 14:30 год., час у планшеті значився 12:25 год., а також було змінено дату, внаслідок чого на карті патрулювання в логістичній інформаційній системі «LIS-M», екіпаж відображався позначкою «чорна крапка».

З метою перевірки, встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, наказом Департаменту патрульної поліції від 09.01.2020 №9 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

Відповідно до пункту 4 Розділу 1 Порядку №893 зазначено, що в наказі про призначенні - службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії -визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо). Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проект наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Отже, у наказі про призначення службового розслідування мають бути зазначені підстави його призначення та, якщо відомі, дані особи поліцейського стосовно якого воно проводитиметься.

Тобто, при призначенні службового розслідування відомості щодо поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься, можуть бути і не відомі, а розслідування призначено за фактом та для встановлення причетних осіб.

Судом встановлено, що на час ініціювання службового розслідування було відомо, що можливе порушення дисципліни відбулося окремими поліцейськими УПП в Харківській області ДПП, які входили до автомобільного екіпажу «Купол-4102» у складі інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 УПП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №4 батальйону №3 УПП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поліцейського взводу №2 роти №4 батальйону №3 УПП в Харківській області рядового поліції ОСОБА_4 . Одним із завдань розслідування було встановлення цих осіб і перевірка дотримання ними чинного законодавства.

Під час службового розслідування позивачем були надані пояснення з приводу поставлених йому запитань щодо причетності до зміни налаштувань у службовому планшеті під час несення служби.

Що стосується суті встановлених під час службового розслідування обстави, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, під час виконали службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених», «Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами службового розслідування, дисциплінарною комісією було встановлено, що позивач, перебуваючи на службі 24.11.2019 отримав службовий планшет АХ212 та допустив зміни налаштувань, зокрема часу, що впливає на роботу планшетних пристроїв, їх відображення на карті патрулів, а як внаслідок, на якість відпрацювання звернень громадян, що стоїть на контролі у керівництва ДПП та Національній поліції України.

Вказані обставини відповідач підтверджує копіями скріншотів службового планшету АХ212.

Відповідач вказує, що службовим розслідуванням було встановлено, що позивачем не здійснювалось належного реагування на події та правопорушення, відносно яких він у складі екіпажу отримував інформацію від чергової частини та служби « 102». Зокрема, щодо чергування 24.11.2019 у період часу з 13:02 по 13:45.

Відповідачем було встановлено, що під час вказаного чергування позивачем у період часу з 13:02 по 13:45 не здійснювалася перевірка за допомогою «Логістичної інформаційної системи - мобільної «LIS-M». Позивач о 13 год. 02 хв. зареєструвався і тільки о 13год. 45 хв. отримано перше завдання від оператора « 102». У період часу з 13:02 по 13:45 не відображалася інформація по геолокації місцезнаходження позивача.

На підставі вказаного, відповідач дійшов висновків, що позивач, порушив вимоги пункту 8 розділу XIII «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського патрульної патрульної поліції від 22.11.2018 №5117, вимог пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», на підставі пункту 2 частини третьої статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII.

На думку відповідача, позивачем свідомо здійснювалось ігнорування та бездіяльність у дотриманні вимог підпунктів 1, 8 пункту 1 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ №111 від 16.02.2018 під час несення служби 24.11.2019 у період часу з 13:02 по 13:45.

Щодо посилань позивача про те, що службовий планшет АХ212 видано на весь автоекіпаж, який складався з 3-х осіб, суд зазначає, що на спростування вказаних відомостей відповідачем надано роздавальну відомість №565 службових планшетів та термопринтерів від 24.11.2019, з якої вбачається, що службовий планшет 24.11.2019 отримав саме позивач, про що міститься його власний підпис.

Водночас, суд звертає увагу на те, що твердження дисциплінарної комісії про те, що в ході несення служби позивач умисно змінив час та дату на службовому планшетному пристрої, що не дало змоги належним чином відстежити місце знаходження екіпажу на карті, для не встановлення (або уникнення встановлення) їх місця знаходження під час несення служби, ґрунтується лише на припущеннях, оскільки у матеріалах службового розслідування відсутні будь-які належні та допустимі докази експертних висновків з приводу причин неправильного відображення планшетного часу, що позбавляє суд можливості встановити протиправну поведінку, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Крім того, відповідно до пункту 8 розділу ХІІІ «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» затвердженої наказом МВС від 16.02.2018 №111 налаштування планшетних пристроїв, підтримання їх програмного функціонування в робочому стані покладається на працівників управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП.

Проте, під час проведення службового розслідування будь-які висновки працівників управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП не залучалися та не надавалася оцінки технічного стану планшету.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновків про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 06.03.2020 №16 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем в порушення частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено, а позивачем та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів спростовано правомірність прийняття спірного наказу, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 9, 77, 90, 139, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 06.03.2020 №16 про застосування до інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 08.10.2020.

Суддя О.В. Ніколаєва