Справа № 540/1580/20
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2020-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

08 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/1580/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді: Ковбій О.В., розглянувши питання щодо застосування заходів процесуального примусу в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітета Херсонської міської ради за участю третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні".

Ухвалою суду від 22 червня 2020 року вказана заява була залишена без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків.

06 липня 2020 року недоліки позовної заяви були усунуті позивачем, у зв`язку з чим ухвалою суду від 13 липня 2020 року провадження у справі відкрито, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 18 вересня 2020 року.

Окрім наведеного, в ухвалі суду від 13.07.2020 року зазначено, що предметом розгляду даної справи є рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні". Згідно визначення нормативно-правового акта, яке міститься в п.18 ч.1 ст. 4 КАС України наведене рішення відповідача є нормативно-правовим актом, оскільки є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке змінює загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

У зв`язку з викладеним, Виконавчий комітет Херсонської міської ради відповідно до ч.4 ст.264 КАС України зобов`язано опублікувати оголошення про оскарження рішення від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні" у виданні, в якому це рішення було або мало бути офіційно оприлюднене не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання.

Судом зазначено, що оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи.

Зобов`язано Виконавчий комітет Херсонської міської ради надати суду належні докази опублікування зазначеного оголошення.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, докази виконання зобов`язання суду щодо публікації оголошення не надав, як і пояснень з приводу невиконання ухвали суду.

Протокольною ухвалою суду проголошеною 18.09.2020 року підготовче засідання відкладено на 06.10.2020 року.

Також, ухвалою від 18.09.2020 року постановленою в порядку письмового провадження повернуто відзив на позовну заяву від 07.08.2020 року як такий, що подано від імені відповідача не вповноваженою особою.

Цією ж ухвалою Виконавчий комітет Херсонської міської ради повторно зобов`язано відповідно до ч.4 ст.264 КАС України опублікувати оголошення про оскарження рішення від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні" у виданні, в якому це рішення було або мало бути офіційно оприлюднене не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання.

Судом зазначено, що оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання та повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи.

Зобов`язано Виконавчий комітет Херсонської міської ради надати суду в строк до 05.10.2020 року належні докази опублікування зазначеного оголошення .

В підготовче засідання, призначене на 06.10.2020 року, відповідач явку свого представника не забезпечив, вимоги ухвал суду від 18.09.2020 року та від 13.07.2020 року в частині щодо надання доказів публікації оголошення не виконав.

Зазначене стало підставою для чергового відкладення підготовчого засіданні по справі на 20.10.2020 року.

Систематичне невиконання відповідачем вимог ухвал суду є підставою для розгляду питання про застосування заходів процесуального примусу.

Розглянувши наведене питання, суд керується таким.

Пунктами 6 та 7 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Згідно зі ст. 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Статтею 145 КАС України передбачено, що заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

До однієї особи не може бути застосовано кілька заходів процесуального примусу за одне й те саме порушення.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, зокрема, невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

Суд зазначає, що особливості розгляду справ щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень, передбачені ст. 264 КАС України. Наведеною нормою, зокрема, передбачений обов`язок відповідача, який встановлюється та контролюється судом, щодо опублікування оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Відповідно положень ч.7 ст. 264 КАС України якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи. Скарги на судові рішення в цій справі заінтересованих осіб, якщо вони не брали участі у справі, залишаються без розгляду.

Тобто, лише в разі опублікування оголошення про розгляд справи, суд може стверджувати про належне повідомлення всіх заінтересованих осіб про судовий розгляд справи.

Відповідно п.6 ч.1 ст. 173 КАС України одним з завдань підготовчого провадження є вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Тобто, дотримання спеціального порядку розгляду окремих категорій справ є предметом судового контролю, виконання якого суд має перевірити на стадії підготовчого провадження.

Судом встановлено, що про відкриття провадження у справі та визначений судом обов`язок опублікувати оголошення щодо оскарження рішення від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні" у виданні, в якому це рішення було або мало бути офіційно оприлюднене не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, відповідачу відомо з 17.07.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з індексним №363.

Граничним строком виконання покладеного обов`язку визначено 11.09.2020 року (не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання 18.09.2020 року).

Повторно про необхідність виконання встановленого судом обов`язку та нову граничну дату його виконання відповідача повідомлено ухвалою від 18.09.2020 року, яка отримана 22.09.2020 року, що підтверджується відповідною відміткою на супровідному листі суду (а.с.90).

Станом на дату прийняття даної ухвали - 08.10.2020 року, відповідачем не надано жодного доказу (ані в граничний строк, ані поза визначений судом строк) виконання вимог ухвал суду від 13.07.2020 року та від 18.09.2020 року.

Вказане унеможливлює закриття підготовчого засідання у справі та перехід до розгляду справи по суті, призводить до невиправданого затягування судового розгляду, порушує відповідні права учасників справи та свідчить про невиконання Виконавчим комітетом Херсонської міської ради процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Наслідком зазначеного згідно п.1 ч.1 ст. 149 КАС України є постановлення ухвали про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно ч.3 ст. 149 КАС України, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.

Законом "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року № 1401-VIII внесені доповнення до Конституції України, відповідно до яких розділ XV "Перехідні положення" Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року (абзац перший пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту). Вказані зміни набули чинності 30 вересня 2016 року.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах з 01 січня 2020 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Водночас, варто зазначити, що пунктом 11 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовано саме питання представництва. Питання "самопредставництва" передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.

За загальним правилом теорії права самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Разом з тим, змінами, внесеними до КАС України Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18 грудня 2019 року № 390-IX, збільшено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що "юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені" та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: "відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)".

З аналізу цієї норми Закону вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав, можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 16 січня 2020 року у справі №826/11291/17, від 17 січня 2020 року у справі №340/1511/19, від 20 січня 2020 року у справі №420/5959/18, від 21 січня 2020 року у справі №2140/1691/18, 17.04.2020 року у справі №540/1852/19.

Поряд з тим, залишаються чинними і такими, що підлягають обов`язковому виконанню, приписи ЦК України та Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 15 травня 2003 року № 755-IV (далі - Закон № 755-IV).

Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (ч.3 ст.9 Закону).

При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього Закону, Витяг з Єдиного державного реєстру (далі - Витяг) містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.

Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону № 755-IV, яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі. Якщо ж відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі.

Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.01.2020р. у справі №520/9606/18.

Суд зазначає, що в спірних правовідносинах Херсонська міська рада є суб`єктом владних повноважень, справа розглядається за правилами загального позовного провадження, натомість, протягом періоду з дня відкриття провадження у справі до дати постановлення даної ухвали, відповідачем не забезпечено надання жодних документів, які б свідчили про наявність належним чином вповноважених представників у справі (зі статусом адвоката або прокурора), що дозволяє стверджувати, що єдиною особою, яка протягом часу судового розгляду була вповноважена на вчинення дій від імені Виконавчого комітету Херсонської міської ради є особа зазначена в Єдиному державному реєстрі як представник та керівник - ОСОБА_14 .

Окрім наведеного, відповідно ч.3 ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.

Також, п.п.1,2 ч.4 ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільський, селищний, міський голова забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету.

Тобто, ОСОБА_14 згідно з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є єдиною особою, яка може здійснювати самопредставництво Херсонської міської ради.

В додаток до викладеного, суд звертає увагу сторін на те, що 13.04.2020 року в правовідносинах, одним з учасників в яких була Херсонська міська рада (справа №540/597/19), Верховним Судом винесено ухвалу, якою касаційну скаргу Херсонської міської ради повернуто скаржнику через відсутність у особи, що її подала, повноважень щодо самопредставництва ради та також зазначено, що згідно з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, особою, яка може здійснювати самопредставництво Херсонської міської ради вказано ОСОБА_14 .

З часу винесення наведеної ухвали, відомості в реєстрі не змінились.

Таким чином, єдиним представником Виконавчого комітету Херсонської міської ради, повноваження якого підтверджено загальнодоступними інформаційними ресурсами, та водночас особою відповідальною за забезпечення здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади, організацію в межах, визначених цим Законом, роботи виконавчого комітету, є ОСОБА_14 .

Тобто, відповідальність за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу - Виконавчий комітет Херсонської міської ради має бути покладена саме на ОСОБА_14 як представника.

Відтак, з огляду на те, що представник відповідача, маючи достатньо часу для виконання зобов`язань ухвал суду від 13.07.2020 року та від 18.09.2020 року, будучи обізнаним з зазначеним обов`язком, протягом трьохмісячного строку не вчинив жодних дій, спрямованих на виконання відповідного зобов`язання, суд дійшов висновку про наявність підстав для накладення на представника відповідача - ОСОБА_14 штрафу на підставі п.1 ч.1 ст. 149 КАС України в розмірі трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102,00 грн*3=6306,00 грн).

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що у відповідності до ч.3 ст.145 КАС України застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 145, 149, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Накласти на ОСОБА_14 (Херсонського міського голову) штраф у розмірі 6306,00 грн за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу ухвалами Херсонського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року та 18 вересня 2020 року в частині вимог щодо надання суду належних доказів опублікування оголошення про оскарження рішення від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні" у виданні, в якому це рішення було або мало бути офіційно оприлюднене.

Стягнути з ОСОБА_14 в дохід Державного бюджету України суму штрафу в розмірі 6306,00 (шість тисяч триста шість) грн.

Встановити новий строк подання суду належних доказів опублікування оголошення про оскарження рішення від 17.12.2019 року "Про затвердження локальної схеми з організації безпеки руху транспорту і пішоходів у м. Херсоні" у виданні, в якому це рішення було або мало бути офіційно оприлюднене до 19 жовтня 2020 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Копію ухвали, після набрання нею законної сили направити для виконання до Державної судової адміністрації України.

Ухвала про стягнення штрафу, згідно ч.5 ст. 149 КАС України є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Боржником за даним виконавчим документом є: Миколаєнко Володимир Васильович

Дані, що ідентифікують боржника: місце роботи: Виконавчий комітет Херсонської міської ради; посада: Херсонський міський голова; адреса Виконавчого комітету Херсонської міської ради: 73000, Херсонська область, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 37; код ЄДРПОУ Виконавчого комітету Херсонської міської ради: 04059958;

Стягувачем за даним виконавчим документом є:

Державна судова адміністрація України

адреса: вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601;

.

Строк пред`явлення даного виконавчого документа до виконання складає три місяці з наступного дня після набрання ухвалою законної сили.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

.

Суддя О.В. Ковбій