Справа № 826/12728/15
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Костюк Л.О. та Сорочка Є.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київпастранс" на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року у справі за адміністративним позовом Виробничого кооперативу "Контакт-90" до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, третя особа - Комунальне підприємство "Київпастранс" про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Виробничий кооператив "Контакт-90" (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, в якому просив:

- визнати дії Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві щодо повернення без виконання наказу Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказу Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 № 910/24745/13, наказу Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 за № 56/344, незаконними;

- зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві прийняти на виконання наказ Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказ Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 № 910/24745/13, наказ Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 за № 56/344 та здійснити безспірне списання коштів з будь-яких рахунків Комунального підприємства "Київпастранс", що відриті в Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві на користь виробничого кооперативу "Контакт-90".

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, третьою особою КП "Київпастранс" подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт вказує, що Головним управлінням Державної казначейської служби України у м. Києві було правомірно повернуто судові накази стягувану, так як кошти, що стягуються наказами мають відношення до бюджетних асигнувань, а тому їх стягнення за рахунок коштів територіальної громади м.Києва є незаконним.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 15 лютого 2016 року апеляційну скаргу КП "Київпастранс" задоволено. Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року скасовано та ухвалено нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 08 квітня 2020 року постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 15 лютого 2016 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд вказав, що судом апеляційної інстанції не встановлено чи діяв відповідач, повертаючи виконавчі документи без виконання, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України, та чи обґрунтовано позивач обрав спосіб судового захисту порушеного права, виходячи з приписів пункту 8 Порядку №845, відповідно до якого відповідач зобов`язаний вчинити низку послідовних дій перед тим як здійснити дії, спрямовані на безспірне списання коштів з рахунків боржника.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

Відповідно до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та свідчать матеріали справи, рішенням Господарського суду м. Києва від 28.03.2014 р. по справі № 910/24745/13 з КП "Київпастранс" на користь ВК "Контакт-90" стягнено заборгованість у розмірі - 178204,16 грн., про що видано наказ Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. № 910/24745/13.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 10.11.2010 р. по справі № 56/344 з КП "Київпастранс" на користь ВК "Контакт-90" стягнено заборгованість у розмірі - 1615953,70 грн., про що видано наказ Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 р. № 56/344.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 07.10.2010 р. по справі № 6/419 з КП "Київпастранс" на користь ВК "Контакт-90" стягнено заборгованість у розмірі - 3640088,86 грн., про що видано наказ Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 р. № 6/419.

Зазначені вище накази Господарського суду м. Києва знаходилися на виконанні у Відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у м. Києві.

Наприкінці 2014 року Відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у м. Києві зазначені накази були повернуті ВК "Контакт-90" без виконання, про що винесено постанови від 26.12.2014 р. ВП №43920551, від 25.12.2014 р. ВП № 23444598, від 25.12.2014 р. ВП № 23444366.

Підставою для повернення виконавчих документів стягувачеві стала відсутність майна та коштів у боржника на які може бути звернено стягнення.

У зв`язку із наведеним вище та, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 р. № 845 "Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників", яким визначено механізм виконання судових рішень, виконавчою службою було рекомендовано стягувачу подати виконавчі документи до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві на виконання.

За результатами звернення позивача до відповідача, ГУ Державної казначейської служби України у м. Києві повернуто без виконання наказ Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказ Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 р. № 910/24745/13, наказ Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 р. № 53/344 щодо примусового стягнення коштів з КП "Київпастранс" (лист від 25.05.2015 р. № 10-08/532-6867).

Вважаючи, що дії відповідача щодо повернення судових рішень без виконання є протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 3 Закону України від 21 квітня 1999 року №606-XIV «Про виконавче провадження» (чинного на дату виникнення спірних правовідносин) рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження", та особливості їх виконання встановлено Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 5 червня 2012 року № 4901-VI (далі - Закон № 4901-VI).

Відповідно до частини першої статті 2 вказаного Закону держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 4901-VI виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Частиною другою, четвертою статті 3 Закону № 4901-VI обумовлено, що стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду. Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників» (далі - Порядок № 845) цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Відповідно до пункту 2 зазначеного Порядку безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Пунктом 3 Порядку № 845 визначено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Згідно із приписами пункту 9 Порядку № 845 орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли:, виконавчий документ:

- не підлягає виконанню органом Казначейства;

- подано особою, що не має відповідних повноважень;

- пред`явлено до виконання з пропущенням установленого строку;

- видано або оформлено з порушенням установлених вимог;

- рішення про стягнення коштів не набрало законної сили, крім випадків, коли судове рішення про стягнення коштів допущено до негайного виконання в установленому законом порядку;

- суми коштів, зазначених у судовому рішенні про стягнення коштів, повернуті стягувачеві за поданням органу, що контролює справляння надходжень бюджету, або за рахунок таких коштів виконано грошові зобов`язання чи погашено податковий борг стягувача перед державним або місцевим бюджетом;

- відсутній залишок невідшкодованого податку на додану вартість, узгоджений із стягувачем;

- стягувач відмовився від виконання виконавчого документа або відкликав його без виконання;

- наявні інші передбачені законом випадки;

- документи та відомості, зазначені у пункті 7 цього Порядку, органу державної виконавчої служби у разі, коли:

- рішення про стягнення коштів не підлягає виконанню Казначейством;

- документи та відомості подано особою, що не має відповідних повноважень, або не у повному обсязі.

Листом Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві від 25.05.2015 № 10-08/532-6867 позивача повідомлено, що оскільки на рахунках КП "Київпастранс", які відкриті в Головному управлінні Казначейства, відсутні бюджетні асигнування на взяття бюджетних зобов`язань та здійснення платежів за будь-якими договорами, крім таких, оплата яких здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету м.Києва та враховуючи те, що КП "Київпастранс", як одержувач бюджетних коштів, крім відкритих рахунків в казначействі, має рахунки в установах банків, накази повернуто для подальшого звернення до відповідного органу Державної виконавчої служби.

Відповідач вказує на те, що кошти з бюджету м. Києва виділяються КП "Київпастранс" для виконання цільових програм, передбачених рішенням Київської міської ради від 28.01.2015 р. № 60/925 "Про бюджет м. Києва на 2015 рік" та від 28.01.2015 р. №59/924 "Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2015 рік".

Згідно листа КП "Київпастранс" від 24.04.2015 р. № 01/575 виконання наказів Господарського суду м. Києва буде здійснюватися за рахунок власних коштів КП "Київпанстранс" з поточних рахунків, відкритих у банківських установах України.

Приписами п.8 Порядку №845 визначено, що органи Казначейства після надходження документів, зазначених у п.6 і 7 цього Порядку: 1) приймають їх до розгляду та реєструють відповідно до вимог організації діловодства. На заяві стягувача про виконання рішення про стягнення коштів (супровідному листі керівника відповідного органу державної виконавчої служби) зазначається дата надходження і вхідний номер; 2) здійснюють попередній розгляд документів, за результатами якого визначають необхідність отримання від стягувача інших відомостей для виконання рішення про стягнення коштів; 3) повідомляють стягувачеві (представникові стягувача) на його письмову вимогу про прийняття, реєстрацію та результати попереднього розгляду документів.

Процедуру безспірного списання коштів з рахунків боржника визначено п.п.24-34 Порядку №845.

Так, стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у п.6 цього Порядку.

Безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

У разі наявності у боржника або головного розпорядника бюджетних коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому положення пунктів 28 - 34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку за визначеним кодом економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 28 цього Порядку.

Безспірне списання коштів з рахунків підприємств, установ, організацій здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку коштів на рахунку.

Орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів, що обліковуються на рахунку бюджетної установи, яка здійснює централізоване обслуговування боржника, у межах відповідних бюджетних асигнувань з урахуванням положень пункту 25 цього Порядку.

Для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов`язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов`язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані привести у відповідність із такими бюджетними зобов`язаннями інші взяті ним бюджетні зобов`язання.

Орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди класифікації видатків бюджету і рахунки, з яких проводиться безспірне списання коштів.

З дня визначення кодів класифікації видатків бюджету та рахунків орган Казначейства повідомляє боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, про здійснення безспірного списання коштів з рахунків боржника та не проводить платежі, крім платежів, які визначені у пункті 25 цього Порядку.

У повідомленні зазначаються строк подання боржником або бюджетною установою, що здійснює централізоване обслуговування боржника, інформації, пов`язаної з виконанням рішення про стягнення коштів, який не може перевищувати п`яти робочих днів з дати надходження повідомлення, та відомості про не проведення органом Казначейства платежів за платіжними дорученнями боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника.

Визначені коди класифікації видатків бюджету та/або рахунки, за якими проводиться безспірне списання коштів, можуть бути змінені органом Казначейства за обґрунтованою заявою боржника.

У разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді.

Якщо боржник, який є одержувачем бюджетних коштів, повідомляє про те, що заборгованість за виконавчими документами не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати, та надає документи, які це підтверджують, орган Казначейства повертає виконавчі документи стягувачу для стягнення таких коштів через органи виконавчої служби.

У разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Якщо у боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою.

Боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органу Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ними з метою виконання судового рішення, та у разі, коли в результаті здійснення таких заходів не забезпечено виконання судового рішення у повному обсязі, - надсилати щомісяця повідомлення про вжиті заходи.

Безспірне списання коштів здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

Орган Казначейства забезпечує облік та зберігання виконавчих документів до їх виконання в повному обсязі або повернення стягувачу.

Безспірне списання коштів з рахунків боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, здійснюється органом Казначейства з моменту відкриття відповідних асигнувань (надходження коштів на рахунок) на підставі розрахункового документа, оформленого відповідно до вимог законодавства.

Після здійснення безспірного списання коштів з рахунків боржника: 1) орган Казначейства готує відповідне повідомлення у двох примірниках, один з яких залишається в органі Казначейства, другий видається боржникові разом з випискою з рахунків; 2) боржник упорядковує свої зобов`язання та приводить зареєстровані в органі Казначейства бюджетні зобов`язання у відповідність з бюджетними асигнуваннями, а також вносить у разі потреби зміни до кошторису спеціального фонду в частині власних надходжень протягом місяця з дати здійснення безспірного списання коштів, але не пізніше останнього робочого дня поточного місяця.

У разі невиконання боржником зазначених вимог орган Казначейства може застосовувати заходи впливу відповідно до Бюджетного кодексу України.

Таким чином, безспірне списання коштів за рішенням судів здійснюється з рахунків боржника у межах відкритих асигнувань, а у разі їх відсутності територіальний орган Казначейства надсилає боржнику вимогу, якою зобов`язує здійснити дії спрямовані на виконання рішення суду і пошук відкритих асигнувань. У такому випадку орган Казначейства може заборонити боржнику здійснювати інші видатки, окрім захищених статей, передбачених Бюджетним кодексом України.

При цьому, Порядком № 845 передбачено порядок виконання рішень судів у випадку відсутності коштів та необхідності додаткових коштів понад обсяги відповідних бюджетних асигнувань.

В силу положень Порядку №845 органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів та мають право: 1) повідомляти органу, який видав виконавчий документ, про наявність обставин, що ускладнюють чи унеможливлюють його виконання, у спосіб і порядку, які визначені таким документом, крім випадків виконання рішень про стягнення коштів за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів; 2) звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання; 3) безоплатно отримувати необхідні для виконання виконавчих документів судові рішення, пояснення, довідки, іншу інформацію; 4) вимагати від боржників вжиття ними заходів до виконання виконавчих документів; 5) застосовувати заходи впливу до боржників відповідно до Бюджетного кодексу України та у разі виявлення фактів порушення бюджетного законодавства у процесі або за результатами виконання виконавчих документів, повідомляти про такі порушення органам Держаудитслужби; 6) відкладати, зупиняти безспірне списання коштів і їх перерахування стягувачам у випадках, передбачених законом та цим Порядком; 7) вживати інших заходів до виконання виконавчих документів.

З матеріалів справи вбачається, що розпорядником бюджетних коштів м. Києва у сфері транспорту та пасажироперевезень являється Департамент транспортної інфраструктури КМДА.

Відповідно до Статуту, КП «Київпастранс» є юридичною особою, має відокремлено майно, самостійний баланс. Підприємство здійснює свою діяльність на засадах господарської самостійності.

Кошти з бюджету м. Києва виділяються КП «Київпастранс» для виконання цільових програм, передбачених рішеннями Київської міської ради від 28 січня 2015 року № 60/925 «Про бюджет міста Києва на 2015 рік» та від 28 січня 2015 року № 59/924 «Про програму економічного і соціального розвитку міста Києва на 2015 рік».

Департамент фінансів КМДА, листом від 24.03.2015р. за № 054-2-2- 10/946, повідомив Позивача, що Програмою економічного та соціального розвитку м. Києва на 2015 рік Департаменту транспортної інфраструктури КМДА для КП «Київпастранс» за рахунок бюджетних коштів передбачені асигнування в сумі 36 967,1 тис. грн., в т.ч. оплата за минулі роки в сумі 7 687,7 тис. грн. Станом на 23.04.2015р. фінансування в сумі 7 687,7 тис. грн., які призначені на оплату заборгованості минулих років, здійснено.

Колегія суддів вважає, що відповідач необґрунтовано посилався на зазначені в листі від 25.05.2015 р. № 10-08/532-6867обставини як підстави для повернення наказів суду, оскільки підстави за яких орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві, визначені пункту 9 Порядку № 845, а відповідачем наявності таких не доведено.

Окрім того, зі змісту вказаного листа вбачається, що відповідачем повернуто без виконання наказ Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказ Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 № 910/24745/13, наказ Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 за № 56/344 , з підстав, які не передбачені Порядком № 845.

У матеріалах справи відсутні докази того, що ГУ ДКС у м.Києві, окрім листування з КП "Київпастранс", вживалися будь-які інші заходи, передбачені Порядком №845.

Відтак, відповідачем не доведено, а матеріали справи не містять доказів, що ним вчинялися дії, визначені вказаними вище положеннями Порядку № 845, спрямовані на виконання наказів господарського суду, зокрема направлень вимог про вжиття заходів щодо виконання виконавчого документа.

Отже, відповідач, в даному випадку не діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність дій Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві щодо повернення без виконання наказу Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказу Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 № 910/24745/13, наказу Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 за № 56/344.

Оскільки інших обставин, які визначаються пунктом 9 Порядку № 845 та за яких орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві, відповідачем не наведено, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про зобов`язання Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві прийняти на виконання наказ Господарського суду м. Києва від 02.12.2010 за № 6/419, наказ Господарського суду м. Києва від 09.04.2014 № 910/24745/13, наказ Господарського суду м. Києва від 26.11.2010 за № 56/344.

Щодо доводів апелянта про непоширення на нього положень Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», то колегія суддів зауважує, що статтею 2 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» встановлено, що держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є:державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Дія цього Закону не поширюється на рішення суду, стягувачем за якими є державний орган, державне підприємство, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа, організація, що належать до комунальної власності.

Абзацом 2 п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року №845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників» зазначено, що боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві здійснити безспірне списання коштів з будь-яких рахунків Комунального підприємства "Київпастранс", що відкриті в Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві на користь виробничого кооперативу "Контакт-90", колегія суддів вважає їх передчасними, оскільки відповідач зобов`язаний вчинити низку послідовних дій перед тим як здійснити дії, спрямовані на безспірне списання коштів з рахунків боржника.

Колегія суддів зазначає, що лише у випадку невиконання обов`язку відповідачем, за наявності визначених законом умов, у суду виникають підстави для ефективного захисту порушеного права позивача шляхом, зокрема, зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушеного права, або шляхом зобов`язання прийняти рішення.

На підставі встановлених обставин справи та наведених норм законодавства, якими регулюються спірні відносини, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції частково невірно вирішив справу в зв`язку з порушенням норм матеріального права.

Відповідно до викладеного, у зв`язку з неправильним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального прав, суд дійшов до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення в частині та прийняття нового рішення в цій частині.

Керуючись ст. ст.308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київпастранс" задовольнити частково.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року в частині задоволення позовних вимог Виробничого кооперативу "Контакт-90" до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, третя особа - Комунальне підприємство "Київпастранс" про зобов`язання Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві здійснити безспірне списання коштів з будь-яких рахунків Комунального підприємства "Київпастранс", що відкриті в Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві на користь виробничого кооперативу "Контакт-90" скасувати та ухвалити постанову, якою в задоволенні позовних вимог в цій частині відмовити.

В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді: