Справа № 420/7255/20
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7255/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що показники в роботі відділу під керівництвом позивача за 2019 рік вважає високими, відповідно до статистики Інформаційного Центру Національної поліції входять до трійки кращих по країні в сфері суспільної моралі. Також, позивач зазначає, що до моменту підписання оскаржуваного наказу у нього не було діючих стягнень. При цьому, на думку позивача, є безпідставним зазначення про порушення ним вимог п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки на момент скоєння правопорушення, та проведення слідчих дій по відношенню до підлеглого позивача, останній знаходився за кордоном, а тому не мав змоги контролювати дії підлеглого.

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Одеській області з позовними вимогами не погоджується, та вважає їх необґрунтованими з підстав, викладених у письмовому відзиві на адміністративний позов, наголошуючи, серед іншого, що начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковником поліції ОСОБА_1 порушено вимоги п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ, що виразилось у слабкому контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вжитті дієвих заходів із зміцнення службової дисципліни та запобіганню вчинення підлеглими правопорушень.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 05.08.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у справі №420/7255/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.

Як встановлено судом, та вбачається з матеріалів справи, 18.02.2020р. Головним управлінням Національної поліції в Одеській області винесено Наказ №426 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 ", згідно з пунктом 1 котрого, за порушення вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» п.1, ч.1 ст.З Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, п.п.1, 14 п.2 р.2 Положення про управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми, Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в Одеській області, від 06.09.2018 року №3076, за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків та посадової інструкції щодо забезпечення виконання завдань покладених на відділ боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області, що негативно вплинуло на результативність роботи у напрямку боротьби зі злочинністю у сфері суспільної моралі у 2019 році, а також за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції' України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, п.15.3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 року №920, посадової інструкції, начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність.

Не погодившись з Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426, позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання його протиправним та скасування.

Так, на думку суду, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426, є необґрунтованими, безпідставними, та такими, що не підлягають задоволенню, з урахуванням наступного.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу п.1 ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зокрема, як з`ясовано судом, та підтверджується наявними у матеріалах справи письмовими доказами, 08.01.2020 року до Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшла доповідна записка начальника Департаменту боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Національної поліції України полковника поліції Крищенка А.Є. від 28 грудня 2019 року №2557/16/1- 2019 за результатами проведеного аналізу результатів роботи територіальних підрозділів боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми, Головних управлінь Національної поліції та в м. Києві за підсумками 2019 року з резолюцією першого заступника Голови Національної поліції України генерала поліції третього рангу ОСОБА_2 , щодо проведення службового розслідування за фактом неналежної організації роботи відносно керівників ряду підрозділів, у тому числі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області.

Вищеокреслені обставини послугували підставою для призначення 23.01.2020 року ГУНП в Одеській області службового розслідування (Наказ №162), в ході проведення котрого, у тому числі, встановлено, що у доповідній записці в якості суттєвого недоліку в роботі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області зазначено виявлення злочинів на території Одеської області працівниками УБЗПТЛ інших областей. Комісією встановлено, що 10.10.2019 року в ході проведення слідчих дій в рамках кримінального провадження №0000914 від 11.10.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.149 КК України, на території СТОВ «Агрофірма Петродолинське», працівниками ГУНП в Дніпропетровській області виявлено 82 особи, які утримувались та працювали на сільгоспугіддях. 05.06.2019 року на підставі повідомлення працівників ОРВ ОРУ ПдРУ ДПС України щодо скоєння невстановленими особами кримінального правопорушення, пов`язаного з трудовою експлуатацією осіб проти їх волі, слідчими СУ ГУНП в Одеській області розпочато кримінальне провадження №0000541 за ч.2 ст.149 КК України. 28.10.2019 року прокуратурою Одеської області було визначено підслідність у даному кримінальному провадженні за Овідіопольським ВП ГУНП в Одеській області та до 20.12.2019 року матеріали перебували на вивченні у Іллічівській місцевій прокуратурі Одеській області.

Також, судом встановлено, та зазначено у Висновку про результати службової перевірки за фактами, викладеними у доповідній записці начальника Департаменту боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Національної поліції України від 28 грудня 2019року№2557/16/1-2019 «Про недоліки в організації деяких підрозділів БЗПТУЛ за підсумками 2019року», 04.12.2019 року до Головного управління Національної поліції в Одеській області з ГУНП в Дніпропетровській області надійшов лист №2/9450, яким повідомлено про здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000914 від 11.10.2018 року за ч.2 ст.149 КК України. В рамках досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням на території Одеської області проведено ряд слідчих дій та спецзаходів, під час яких крім УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області до вказаної роботи залучено поліцейських УБЗПТЛ та СУ ГУНП в Одеській області. Організацію і взаємодію проведення зазначеної слідчої (розшукової) дії попередньо сплановано і узгоджено між працівниками ГУНП в Дніпропетровській та Одеській областях та здійснено на високому професійному рівні. За фактом виявлення злочинів на території Одеської області іншими підрозділами УБЗПТЛ проведено службове розслідування, за результатами якого наказом ГУНП в Одеській області від 20.12.2019 року №3137 винні працівники притягнуті до дисциплінарної відповідальності, а саме: дільничному офіцеру поліції сектору превенції Овідіопольського ВП ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 - оголошено догану, заступнику начальника Овідіопольського ВП ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_4 оголошено догану.

Крім того, згідно висновків службової перевірки, встановлено, що за результатами роботи за 2019 рік за напрямком боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, відбулося зменшення розкритих злочинів за ознаками ст. 302 (створення або утримання місць розпусти і звідництво) КК України у 2,16 рази. Проте, працівниками відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області, на яких безпосередньо покладено розкриття злочинів вказаної категорії, організовані групи та злочинні угруповання що діють у сфері суспільної моралі, протягом 2019 року не задокументовано. Вказане стало можливим внаслідок зменшення вимогливості до напрямку боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі з боку начальника відділу боротьби зі злочинами сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 , та самоусунення від виконання обов`язків покладених посадовою інструкцією та функціональними обов`язками, що призвело до порушень вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, ч.1 ст.8 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.1, 14 п.2 р.2 Положення про управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми, Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в Одеській області від 06.09.2018 року №3076 та вчиненню дисциплінарного проступку. Окрім того, комісією зазначено зменшення кількості розкритих працівниками УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області злочинів у сфері суспільної моралі, відсутність документування ОГ та «кришування бізнесу» у сфері суспільної моралі. Так, за фактом затримання працівника УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_5 . Наказом ГУНП в Одеській області від 05.07.2019 року №1614 призначено проведення службового розслідування, за результатами якого, Наказом ГУНП в Одеській області від 09.08.2019 року №1936 винних притягнуто до дисциплінарної відповідальності, у тому числі, начальнику відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану.

З урахуванням наведеного, Комісія Головного управління Національної поліції в Одеській області у складі: голови комісії полковника поліції Ганжі О.О., т.в.о. заступника начальника ГУПН начальника кримінальної поліції, членів комісії: полковника поліції Гаспарова А.В., начальника УКР ГУНП, державного службовця 5 рангу Кийлюка В.Я., за наслідками проведення службової перевірки, у тому числі, вважала би за порушення вимог п. п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п. 1, 14 п. 2 р. 2 Положення про управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми, Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в Одеській області від 06.09.2018 № 3076, за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків та посадової інструкції щодо забезпечення виконання завдань покладених на відділ боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області, що негативно вплинуло на результативність роботи у напрямку боротьби зі злочинністю у сфері суспільної моралі у 2019 році, а також за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п. 7 ч.І ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, п. 15.3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 № 920, посадової інструкції, начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 , попередити про неповну службову відповідність.

Як з`ясовано судом, в межах проведення службового розслідування, начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковником поліції Токарчуком О.В. 24.01.2020року надавалися відповідні письмові пояснення.

Таким чином, судом встановлено, що окреслене власне слугувало підставою для винесення Начальником Головного управління поліції в Одеській області 18.02.2020року Наказу №426 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 "

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015року №580-VIII (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 3 якого у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015р. №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII, відповідно до частини 1 статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно зі статтею 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, судом встановлено, що висновок про результати службової перевірки за фактами, викладеними у доповідній записці начальника Департаменту боротьби зі злочинами, повязаними з торгівлею людьми, Національної поліції України від 28 грудня 2019 року № 2557/16/1-2019 Про недоліки в організації роботи деяких підрозділів БЗПТЛ за підсумками 2019 року (затверджено начальником ГУНП в Одеській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_6 27.01.2020р.), містить детальний виклад обставин, встановлено вину позивача у слабкому контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вжитті дієвих заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни, та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Водночас, будь-яких доказів на підтвердження вжиття начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковником поліції ОСОБА_1 будь-яких заходів спрямованих на здійснення контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни протягом усього часу перебування на займаній посаді, позивачем суду не надано.

Натомість, доводи позивача щодо високих показників в роботі відділу під керівництвом позивача за 2019 рік не підтверджує належної організації роз`яснювальних заходів по відношенню до підлеглих, спрямованих на попередження випадків порушення особовим складом службової дисципліни, та запобігання підлеглими вчинення подібних дій, оскільки протилежне повністю спростовано висновками відповідної службової перевірки.

Таким чином, враховуючи вище окреслене, суд дійшов висновку щодо правомірності, та обґрунтованості винесення Головним управлінням Національної поліції в Одеській області спірного Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426, оскільки до прямих функціональних обов`язків позивача, серед іншого, належить контроль за діями підлеглих йому поліцейських, а також покладено персональну відповідальність за не виконання ними службових обов`язків.

При цьому, судом відхиляються, та не приймаються до уваги посилання позивача - ОСОБА_1 щодо перебування за кордоном на момент скоєння правопорушення, проведення слідчих дій по відношенню до підлеглого позивача, та відповідно неможливість здійснення відповідного контролю, оскільки означені твердження жодним чином не спростовують викладених у Висновку службового розслідування обставин, водночас, навпаки свідчать про не здійснення позивачем, як керівником контролю дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізу її стану, об`єктивної доповіді про це безпосередньому керівникові, проведення профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни, та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Вищевикладене повністю спростовує твердження позивача, наведені у позовній заяві.

Згідно з ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відтак, беручи до уваги наведене, та оцінюючи надані сторонами по справі письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65000, м.Одеса, вул.Єврейська,12, ) про визнання протиправним та скасування Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426, не обґрунтовані, документально не підтверджені, не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства, отже задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.72-77, 139, ст.ст.241-246, 250, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65000, м.Одеса, вул.Єврейська,12, ) про визнання протиправним та скасування Наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_1 » від 18.02.2020р. №426, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Харченко Ю.В.

.