Справа № 320/8943/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 жовтня 2020 року справа № 320/8943/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, скасування вимоги, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області по складанню та надсиланню позивачу вимоги про сплату боргу (недоїмки), №Ф-119665-53 на загальну суму 27004,08 грн. від 02.09.2020 та зобов`язати відповідачів утриматись від таких дій в подальшому;

- скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки), №Ф-119665-53 на загальну суму 27004,08 грн. від 02.09.2020;

- визнати відсутність у позивача будь-яких боргів зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафів та пені з такого виду платежу;

- стягнути з Головного управління ДПС у Київській області спричинену позивачу моральну шкоду у розмірі 10000,00 (десять тисяч) грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон № 3674-VI) .

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-ІХ установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Пунктом 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі Вищого адміністративного суду України від 01.01.2015, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від такого. Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Таким чином, позовна вимога про стягнення моральної шкоди підлягає оплаті судовим збором як майнова вимога.

Слід звернути увагу позивача на те, що вказана вимога не є вимогою, на яку розповсюджуються пільги, передбачені ст. 5 Закону України «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового, з огляду на що за вказану вимогу майнового характеру слід сплачувати судовий збір на загальних засадах.

Отже, позовна заява містить одночасно дві вимоги немайнового характеру:

- про визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Київській області по складанню та надсиланню позивачу вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-119665-53 на загальну суму 27004,08 грн. від 02.09.2020 та зобов`язання відповідача утриматись від таких дій в подальшому), сума судового збору за звернення з якою становить 840,80 грн.,

- визнати відсутність у позивача будь-яких боргів зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафів та пені з такого виду платежу, сума судового збору за звернення з якою становить 840,80 грн.

Суд зазначає, що ціна позову у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, є загальною сумою усіх вимог.

Позовна заява містить дві вимоги майнового характеру на загальну суму 37004,08 грн. (про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2020 №Ф-119665-53 на суму 27004,08 грн. та стягнення моральної шкоди в сумі 10000,00 грн.), сума судового збору за звернення з якими становить 840,80 грн. ((27004,08 грн. + 10000,00 грн.) х 1% = 370,04 грн., що є меншим 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Всього сума судового збору за звернення з даним позовом до суду становить 2522,40 грн. (840,80 грн. х 3).

У той же час, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору на суму 878,80 грн. від 22.09.2020 №Т52С-45РН-Е360-6РА7.

Згідно даних КП "Діловодство спеціалізованого суду" ОСОБА_1 за подання даного позову сплачено на рахунок Київського окружного адміністративного суду судовий збір у сумі 878,80 згідно квитанції №77100004.1 від 22.09.2020.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду докази сплати судового збору у сумі 1643,60 грн. (2522,40 грн. - 878,80 грн.), який слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA4010001;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У рядку "призначення платежу" платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова "судовий збір за позовом", ПІБ чи назва установи, організації позивача, "Київський окружний адміністративний суд", код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду: 35919304).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court. gov.ua/sud1070//tax, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Також, відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Суд зазначає, що правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI, у редакції, чинній на момент винесення оскаржуваної вимоги).

Так, відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Згідно із абзацом 5 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абзац 6 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ).

Відповідно до абзацу 10 частини 4 статті 25 Закону №2464-V у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже, чинним законодавством України встановлено 10-денний термін, який обраховується з дати надходження вимоги про сплату єдиного внеску платнику, для оскарження її в судовому порядку.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві позивач, зокрема, просить суд, зокрема, визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2020 №Ф-119665-53.

При цьому, до позовної заяви позивачем додано копію поштового повідомлення про отримання поштової кореспонденції від Головного управління ДПС у Київській області із вимогою про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2020 №Ф-119665-53 (пункт 7 додатку до позовної заяви), з якого вбачається, що оскаржувану вимогу Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2020 №Ф-119665-53 позивачем отримано 07.09.2020.

Отже 17.09.2020 сплив строк, передбачений для оскарження позивачем вимоги Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2020 №Ф-119665-53.

У той же час, до суду з даним позовом позивач звернувся 22.09.2020, що підтверджується штампом на поштовому конверті, в якому надійшла дана позовна заява до Київського окружного адміністративного суду.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази сплати судового збору у розмірі 1643,60 грн. за подання даного адміністративного позову;

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.