Справа № 480/3750/20
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2020 р. Справа № 480/3750/20

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Гелети С.М., розглянувши у порядку спрощеного провадження без виклику осіб в письмовому порядку в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа - начальник Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовною заявою до Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа - начальник Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області Теличко Вадим Дмитрович, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Сумського районного відділу поліції ГУ НП в Сумській області від 18.05.2020 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача, до нього протиправно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани у зв`язку із чим ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом своїх прав. Зазначає, що під час проходження служби керівником систематично здійснюється психологічний тиск на позивача шляхом проведення службових розслідувань. Так, 30.03.2020 було оголошено позивачу зауваження, а 15.04.2020 догана, а в кінці травня 2010 позивачу стало відомо, що наказом від 18.05.2020 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани через порушення вимог виконавчої дисципліни та непрофесійне виконання службових обов`язків в результаті чого позивач був позбавлений у виплаті премії в розмірі 4000 грн. Позивач направив рапорт для врегулювання конфліктної ситуації, але відповідь позивач не отримав. З накладенням дисциплінарного стягнення позивач не погоджується, оскільки було позбавлено його права на захист, не залучено до участі у службовому розслідуванні, не встановлено обставини, що пом`якшують відповідальність. Головою дисциплінарної комісії був його безпосередній керівник, з яким у позивача конфліктне ставлення. Позивач зазначає, що добросовісно та професійно виконував службові обов`язки.

Відповідач у відзиві на позов зазначає, що позивач отримав від слідчого відповідні доручення, які не були виконані у встановлений строк, що є порушенням норм КПК України та Наказу МВС №575 від 07.07.2017 в частині невиконання доручень слідчих. Під час проведення службового розслідування факт невиконання доручень слідчого було підтверджено у зв`язку із чим позивача притягнуто до дисципліраної відповідальності. Крім того, зазначається, що позивач також прийняв необґрунтоване рішення за заявою гр. ОСОБА_2 , а саме припинив перевірку по заяві, натомість після проведеного службового розслідування було внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення.

Також зазначали, що під час проведення службового розслідування були відібрані письмові пояснення у позивача, а службове розслідування було проведено в письмовому провадженні за наявними документами, необхідності викликати додатково позивача у комісії не було.

Позивач у відповіді на відзив зазначає, що керівник відділу чинить психологічний тиск, призначає в наряди, ставить на чергування у вихідні дні відповідно до графіку чергувань. Крім того, надається велика кількість доручень слідчих, які потребують виконання в обумовлені строки. Позивач зазначає, що зазначені факти підтверджується журналом реєстрації вхідних документів, зокрема в один день надано одразу 6 доручень слідчих, в яких малися скорочені строки їх виконання, разом із тим, інші оперуповноважені не отримували водночас таку кількість доручень.

Крім того, зазначає, що з 17.03.2020 по 11.05.2020 особовий склад працівників у зв`язку із загрозою пандемії був переведений на посилений варіант несення служби, але позивач не забезпечений засобами індивідуального захисту.

Також позивач звертає увагу, що письмові пояснення ним надані 05.05.2020, але його не повідомляли, що дані пояснення надаються у зв`язку із проведеним службовим розслідуванням. Крім того, зазначає, що він не надавав пояснення відносно обставин по заяві гр. ОСОБА_2 , оскільки йому не було відомо, що по даному факту також проводиться службове розслідування.

У запереченні на відповідь на відзив, представник відповідача зазначає, що позивач намагається виправдати вчинення дисциплінарного проступку, а не спростувати факт його вчинення. Зазначає, що всі обставини стосовно невчасного виконання доручень слідчих було визнано позивачем у письмовому поясненні. Враховуючи те, що службове розслідування проведено в письмовій формі комісією, оскільки не було необхідності заслуховувати додатково усні пояснення позивача, розглядалися письмові матеріали.

Ухвалою суду від 24.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою суду від 02.09.2020 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд даної справи у судовому засіданні з викликом сторін, витребувано у відповідача додаткові докази. При вирішенні справи по суті, суд враховував граничні строки реалізації сторонами справи процесуальних прав під час дії карантину, встановлені Кабінетом Міністрів України, зокрема щодо строків надання сторонами по справі заяв по суті спору.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд виходить із наступного.

Наказом від 23.04.2020 №83 було призначено службове розслідування по факту надходження 14.04.2020 рапорту начальника Білопільського ВП Сумського РВП ГУНП підполковника поліції Кісільова І. про виявлені факти невиконання ОСОБА_1 доручень слідчого у вказаний термін.

Зазначеним наказом було затверджено склад дисциплінарної комісії, а саме голова комісії В.Коваленко - заступник начальника Білопільського ВП Сумського РВП ГУНП в Сумській області, члени комісії інспектори Котенко Д., Сітало І. (яку згідно наказу від 12.05.2020 було замінено на старшого слідчого Бережного С. у зв`язку із хворобою ОСОБА_4 ).

Таким чином посилання позивача на те, що головою комісії був ОСОБА_5 , у якого є упереджене ставлення до позивача, є безпідставним та необґрунтованим, дана особа взагалі не була в складі дисциплінарної комісії.

18.05.2020 було затверджено висновок службового розслідування від 18.05.2020 №5680. Так, згідно висновку службового розслідування, відповідно до вимог статей 14-19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок №893), дисциплінарна комісія, розглянувши у формі письмового провадження в період з 23.04.20 по 16.05.2020 матеріали службового розслідування, встановила наступні обставини.

Так, позивачем було не виконано по кримінальним провадженням доручення слідчого у вказаний у таких дорученнях термін. Так, перевіркою було встановлено, що станом на 13.03.2020 будь-які підтверджуючі матеріали про виконання вищевказаних доручень відсутні. Також перевіркою було додатково встановлено, що позивач склав довідку за результатом розгляду звернення ОСОБА_2 , але під час проведення перевірки 24.04.2020 було встановлено прийняття необґрунтованого рішення за матеріалами ЄЩО №1242 від 12.03.2020, і в подальшому за результатами було внесено відомості до ЄДРДР за зверненням ОСОБА_2 .

Стосовно порушень, зазначених відповідачем, як підстава для застосування дисциплінарного стягнення за дії та рішення позивача по зверненню гр. ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

Дійсно, матеріалами справи підтверджується, що позивачем прийнято від гр. ОСОБА_2 відповідну заяву.

Про результати розгляду матеріалів від 12.03.2020 №1242 було складено відповідну довідку, в якій відображено про те, що позивачем було розглянуто звернення гр. ОСОБА_2 , а саме 12.03.2020 о 16:30 надійшло повідомлення зі служби 102. В ході перевірки було встановлено, що в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 КК України, однак дане діяння згідно ч.1 ст.11 КК України суспільної небезпеки не заподіяно, не мається підстав для внесення відомостей до ЕРДР, тому за результатами проведеної перевірки прийнято рішення про припинення подальшої перевірки.

Зазначену довідку було складено та підписано не тільки позивачем, а і погоджено її зміст та висновки із начальником СКП Булопільського ВПГУНП в Сумській області І.Зінець. Крім того, зазначену довідку було погоджено та підписано начальником Білопільського ВП ГУПН в Сумській області І.Кісільовим 01.04.2020, що підтверджується підписами посадових осіб на відповідній довідці та підтверджується матеріалами справи.

В подальшому, начальником СМ Сумського РВП ГУНП в Сумській області було подано 24.04.2020 рапорт на ім`я начальника Білопільського ВП ГУНП в Сумській області Кісільова І. в якому зазначається, що з метою координації та контролю за діяльністю підпорядкованого базового відділення поліції у ході проведення перевірки виявлено факт передчасного і необґрунтованого рішення за матеріалами звернення гр. ОСОБА_2 , а вказана інформація має ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст. 185 КК України, у зв`язку із чим 25.04.2020 було внесено відповідні відомості в ЄРДР.

Слід зазначити, що перевірка, за наслідками якої складено рапорт від 24.04.2020 не було проведена відповідно до наказу про проведення службового розслідування відносно позивача, членам дисциплінарної комісії не була направлена, а адресований такий рапорт був зовсім іншій особі. Крім того, як в поясненнях позивача, так і начальником СКП Булопільського ВПГУНП в Сумській області І.Зінець дана обставина не була відображена, міститься інформація відносно інших подій, відсутня інформація, що позивач відмовлявся від надання пояснень стосовно обставин по заяві гр. ОСОБА_2 . Крім того, суд зазначає, що комісією взагалі не досліджувалися обставини погодження іншими особами, що є безпосередніми керівниками позивача, висновки у підписаній довідки позивачем від 01.04.2020, міра відповідальності таких осіб взагалі не визначена. У наданих відповідачем посадових інструкції позивача в розділі завдання та обов`язки не відображено обов`язків прийняття одноособових рішень про відповідно до ст. 214 КПК України.

Матеріалами справи підтверджується, що звернення гр. ОСОБА_2 було здійснено на службу 102, а позивачем було відібрано письмову заяву від гр. ОСОБА_2 , адресовану начальнику Білопільського ВП ГУНП про прийняття відповідних мір.

При цьому комісією зроблено висновок, що позивач прийняв передчасне та необґрунтоване рішення по зверненню гр. ОСОБА_2 , але матеріалами справи підтверджується, зокрема витягом з ЄДРД, що після внесення відомостей 24.04.2020 кримінальне провадження було 30.05.2020 закрито за п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, яка передбачає, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Таким чином, висновок службового розслідування не містить інформації, яким чином комісією досліджувалися обставини відносно заяви гр. ОСОБА_2 , а висновки стосовно передчасного та необґрунтованого прийняття рішення за матеріалами ЄО №2054 від 25.04.2020 спростовуються даними ЕРДР, відповідно яких кримінальне провадження було закрито у зв`язку з відсутністю в діяннях складу кримінального правопорушення.

Крім того, комісією встановлено та відображено в п. 3 висновку, що позивач порушив п. 2, 6, 10 розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердж. Наказом Міністерства внутрішніх справ України 15.11.2017 №93, за реєстр. в Міністерстві юстиції України 11.12.2017 за № 1493/31361.

Разом із тим, зазначений розділ регулює порядок розгляд звернень громадян, оформлення результатів розгляду звернень та надання відповідей заявникам.

Зокрема, пунктом 2 Порядку передбачено, що безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України. До розгляду скарг на дії чи бездіяльність поліцейських і до перевірки інформації про неналежне виконання покладених на них обов`язків відповідно до законодавства України можуть залучати представників громадськості.

Пунктом 6 Порядку передбачено, що звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник органу або підрозділу поліції або його заступники встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляють особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. Якщо останній день терміну розгляду звернення припадає на вихідний, святковий день, останнім днем терміну вважається перший після нього робочий день.

Пунктом 10 Порядку передбачено, що за зверненнями громадян, за якими неможливо своєчасно закінчити перевірку та прийняти в установлений термін рішення, виконавець не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення цього терміну письмово доповідає керівнику органу поліції або його заступнику та порушує питання щодо продовження терміну розгляду в межах, установлених законодавством про звернення громадян. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів. Про продовження терміну розгляду автора звернення повідомляють письмово.

При цьому комісією не відображено у висновку службового розслідування фактів та обставин порушення вищезазначених пунктів Порядку позивачем, а висновки стосуються зовсім іншого, а саме прийняття передчасного та необґрунтованого рішення за матеріалами ЄО №2054 від 25.04.2020.

Таким чином відповідачем не доведено порушення позивачем фактів передчасних висновків за зверненням гр. ОСОБА_2 , а тому обставини, викладені відповідачем у спірному наказі в цій частині не можуть бути визнані судом правомірними та обґрунтованими.

Також спірним наказом було застосовано дисциплінарне стягнення до позивача за порушення норм наказу МВС України від 07.07.2017 №575, а саме невиконання відповідних доручень слідчого від 02.04.2020 в термін, визначений слідчим.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Так, згідно матеріалів справи, позивач отримав відповідні доручення слідчого, про що свідчить дані Журналу обліку отриманих на виконання доручень слідчих СКП Білопільського ВП, та ознайомився з термінами виконання, про що свідчить його особистий підпис.

Згідно доручень слідчих від 02.04.2020, слідчим було встановлено термін надання вмотивованої відповіді разом із матеріалами, які отримані під час виконання доручень, у 7-ми денний термін (№ 3590, 3591, 3592, 3594), а також у 10-ти денний термін (№ 3593, 3595, 3596).

Стосовно посилання позивача на те, що йому не було відомо про проведення службового розслідування суд зазначає, що самим позивачем було надано письмове пояснення члену дисциплінарної комісії стосовно обставин та термінів виконання доручень слідчих.

Відповідно до п. 13-14 розділу V Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Матеріалами справи підтверджується, що позивачем були надані письмові пояснення стосовно обставин та факту порушення термінів виконання доручень слідчого. Крім того, письмові пояснення від позивача написані на відповідному бланку, зразок якого відповідає додатку до цього Порядку №893.

Стосовно посилання позивача на те, що ним не виконуються доручення слідчого у встановлені строки, оскільки було надано терміни занадто малі, необхідно було встановлювати більші строки для виконання кожного конкретного доручення, суд зазначає, що такі обставини не можуть бути беззаперечною підставою для незастосування до позивача дисциплінарного стягнення.

Діючим законодавством встановлено, що терміни виконання встановлюються виключно слідчим, а позивач, зобов`язаний виконувати відповідні доручення слідчих, що також передбачено посадовою інструкцією ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.3 ст. 41 КПК України доручення слідчого, дізнавача, прокурора щодо проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до п. 6 розділуVІ «Виконання працівниками оперативного підрозділу органу, підрозділу поліції доручень слідчих (дізнавачів) про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій» Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердж. Наказом № 575 від 07.07.2017, за реєстр. в Мінюсті України 31 липня 2017 р.

за № 937/30805 (Далі - Інструкція № 575) виконання доручень слідчих (дізнавачів) повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим (дізнавачем), який дав доручення.

Таким чином Інструкцією № 575 визначені підстави та механізми продовження строку виконання доручення слідчого.

Також стосовно посилання позивача на те, що його не було запрошено на засідання дисциплінарної комісії, суд зазначає наступне. Відповідно до вступної частини висновку службового розслідування від 18.05.2020, було зазначено відомості про форму розгляду справи дисциплінарною комісією (письмове провадження). Таким чином комісією не було визначено розгляд дисциплінарної справи у формі відкритого засідання із заслуховуванням пояснень будь-яких осіб. Комісією досліджувалися письмові матеріали, які надані відповідачем до матеріалів справи, та на підставі яких було комісією були зроблені висновки, а документи, які досліджувалися комісією відображені в акті службового розслідування.

Стосовно посилання позивача на те, що позивач перебував під тиском керівника ВП, суд зазначає, що позивач не позбавлений права оскаржувати дії/бездіяльність будь-яких посадових осіб в установленому порядку. При цьому в даному випадку, строки виконання відповідних доручень визначаються виключно слідчим, і вказівки якого обов`язкові до виконання позивачем. Дана обставина не може бути визнана судом як підстава для скасування наказу, наказ було прийнято на підставі висновків дисциплінарної комісії.

Разом із тим, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити та скасувати спірний наказ, виходячи із наступного.

Відповідно до розділу VII «Прийняття рішення за результатами службового розслідування» Інструкції №575 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Стаття 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, передбачає, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Стаття 2 Дисциплінарного статуту: дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни. Стаття 5 Дисциплінарного статуту передбачає, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Стаття 7 Дисциплінарного статуту передбачає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Стаття 12 Дисциплінарного статуту передбачає, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Стаття 14 Дисциплінарного статуту передбачає, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Рішення про звільнення або притягнення до дисциплінарної відповідальності таких осіб оскаржується в установленому законом порядку.

Відповідно до п. 3 - 5 ст. 19 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Відповідно до п. 8 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Матеріалами справи підтверджується, що дійсно позивачем не було виконано доручення слідчого у встановлені терміни. Разом із тим суд не погоджується із висновками дисциплінарної комісії про те, що позивач не усвідомив та не визнав свою провину у вчинені дисциплінарного проступку, оскільки такі обставини спростовуються змістом власноручно написаних письмових пояснень позивача, в яких не заперечувалося невиконання у встановлені строки доручень слідчих. В даному випадку, матеріалами справи підтверджується, що позивач усвідомлював та визнавав свою провину у вчиненні дисциплінарного проступку. Так, позивачем у письмових поясненнях зазначалося, що дійсно, ним було порушено терміни виконання доручень слідчого, при цьому зверталося увагу комісії, що на виконанні перебували і інші доручення, терміни виконання яких були скорочені, в т.ч. і до 3-х днів. Також позивач повідомив комісію, що він перебував на лікарняному.

В даному випадку, доручення слідчого від 02.04.2020 було зобов`язано виконати в термін 7 чи 10 днів. Відповідно до ч. 3 ст. 91 Закону України "Про Національну поліцію" для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Разом із тим, при проведенні службового розслідування комісією не встановлено, а також в акті не відображено ні графік служби позивача, ні кількість, об`єм роботи позивача за період станом на 02.04.2020. При цьому позивач зазначав у письмових поясненнях про перебування значної кількості доручень, терміни виконання яких є скорочені. При цьому, судом враховується, що позивач з 14.04.2020 перебував на лікарняному до 24.04.2020.

При проведенні службового розслідування та винесенні спірного наказу взагалі не досліджувалися обставини невиконання позивачем доручень слідчих у визначений строк. Зокрема, судом враховується та обставина, що у позивача на виконанні перебували інші доручення слідчих. При цьому кількість станом на 02.04.2020 середнє навантаження виконання доручень на одного співробітника становило 13 доручень. У позивача станом на 02.04.2020 перебувало 17 доручень слідчих. Зазначені обставини письмовою інформацією відповідача, наданою на вимогу суду. Таким чином з 02.04.2020 позивачу додатково було визначено виконання інших 7 ми доручень. Дані обставини відповідачем не з`ясовувалися, не досліджувалося питання об`єму виконання доручень слідчих, які підлягали виконанню в термін від 3-х до 10 діб, не досліджувалося питання поважності невиконання доручень слідчих. При цьому позивачем у письмових поясненнях до комісії було повідомлено про факт перебування інших доручень, строки виконання яких були до 3-х до 10-ти днів, а тому у зв`язку із перебуванням на виконанні він не зміг вчасно виконати такі доручення. Комісією такі обставини не досліджувалися у сукупності, при цьому згідно пояснень відповідача у позивача перебувало на виконанні більша кількість доручень, порівняно із середнім навантаженням у відділі на співробітника, відповідачем не досліджено поважність невиконання доручень слідчого позивачем у встановлений строк, не досліджувалося питання виконання доручень з врахуванням вихідних днів та перебування на службі позивача. Крім того, при проведенні службового розслідування не було встановлено комісією, що позивач умисно ігнорував покладені на нього обов`язки виконувати доручення слідчого та вчиняв протиправну бездіяльність за умови відсутності інших обставин, що перешкоджали своєчасному виконанні доручень.

Таким чином з огляду на викладене, суд дійшов висновку, що висновки відповідача про застосування до позивача застосування дисциплінарного стягнення у вигляді судової догани не може бути визнано судом, як рішення суб`єкта владних повноважень, що прийнято у відповідності до вимог ст. 2 КАС України, зокрема, прийнято обґрунтовано, з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), пропорційно, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), а тому позовні вимоги вважається судом правомірними, такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа - начальник Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Скасувати наказ ГУ НП в Сумській області Сумського районного відділу поліції від 18.05.2020 № 99 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 05.10.2020.

Суддя С.М. Гелета