Справа № 464/7343/17
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 464/7343/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Курпіта П.І.,

за участю:

позивач ОСОБА_1 ,

представник відповідача Сапіга А.В.,

третя особа ОСОБА_2 ,

представник третьої особи Якібчук П.П.,

третя особа ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування припису, -

в с т а н о в и в :

у листопаді 2017 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Сихівського районного суду м. Львова із позовами до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (об`єднані в одне провадження ухвалою суду від 29.03.2018 та присвоєний єдиний унікальний номер справи №464/7343/17), у яких просила:

- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2017;

- скасувати постанови № 0006-вих-5086/184 від 15.11.2017 по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та № 0006-вих-5091/185 від 16.11.2017 по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 10.09.2018 адміністративний позов задоволено повністю: визнано протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо складення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2017 та щодо складення постанов № 0006-вих-5086/184 від 15.11.2017 та від 16. 11.2017 №0006-вих-5091/185 по справах про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 5 ст. 96 КУпАП; скасовано припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 10.10.2017 та постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 15.11.2017 №0006-вих-5086/184, від 16.11.2017 №0006-вих-5091/185.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2019 рішення Сихівського районного суду м. Львова від 10.09.2018 скасовано, прийнято нове рішення про часткове задоволення позову, яким скасовано постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-5086/184 від 15.11.2017 та закрито справу про адміністративне правопорушення; скасовано постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-5091/185 від 16.11.2017 та закрито справу про адміністративне правопорушення; скасовано припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 10.10.2017.

За наслідками касаційного оскарження Верховний Суд постановою від 03.07.2019 касаційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові задовольнив частково; рішення Сихівського районного суду м. Львова від 10.09.2018 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2019 у справі №464/7343/17 (№857/2793/18) в частині задоволених позовних вимог про скасування припису Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 10.10.2017 - скасував; справу в цій частині направив на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 17.09.2019 передано адміністративну справу № 464/7343/17 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування припису за підсудністю до Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою судді від 15.10.2019 прийнято до розгляду справу № 464/7343/17.

Ухвалою від 23.12.2019 суд відмовив у задоволенні заяви позивача про зловживання представником відповідача процесуальними правами.

Ухвалою від 02.03.2020 суд відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Кедик М.В. по справі № 464/7343/17.

Ухвалою від 02.03.2020 суд відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі.

Ухвалою від 02.03.2020 суд задовольнив клопотання ОСОБА_1 щодо виклику свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Ухвалою від 02.03.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 23.09.2020 суд відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 23.09.2020 (вх. № 47997) про відвід головуючого судді Кедик М.В. по справі № 464/7343/17.

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що оскаржений припис складений на підставі позапланової перевірки, за результатами складеного акту від 10.10.2017 № 1/664-ПП. Зазначений акт містить неправдиві відомості та складений з порушенням вимог чинного законодавства. В акті зазначено в графі «замовник» ОСОБА_1 , однак РНОКПП стосується невідомої особи. Звертає увагу, що не є замовником реконструкції квартири, оскільки жодного наміру щодо проведення забудови квартири АДРЕСА_1 не мала і заяв не подавала, жодних доказів того, що прибудова зведена саме нею відповідач в акті не навів. Стверджує, що акт та оскаржений припис складені за відсутності ОСОБА_1 , а також за відсутності другого співвласника ОСОБА_2 . Позивач була позбавлена можливості надати пояснення, правовстановлюючі документи та технічні документи стосовно забудови. Також не відповідає дійсності інформація (дані) про проведення реконструкції квартири № 2 без дозвільної документації, оскільки в самому акті встановлено факт відсутності ознак будь-яких робіт, а в реальності місце має лише прибудова зведена у 1995 році. Вважає, що висновки перевіряючих щодо встановлених під час проведеної перевірки порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при виконанні підготовчих та будівельних робіт ґрунтуються фактично на припущеннях посадових осіб відповідача, оскільки позивач жодних робіт з реконструкції квартири шляхом прибудови не проводила, а навпаки велись роботи з приведення до попереднього стану складових частини кв. АДРЕСА_1 на виконання судового рішення у справі № 2-41/2006р. Тому, складений припис за результатами проведених заходів, є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Відповідач подав відзив на позовну заяву у якому зазначає, що підставою для проведення позапланової перевірки було, звернення ОСОБА_3 до Інспекції від 05.10.2017. На підставі цього звернення Інспекцією було видано наказ від 06.10.2017 № 346-п «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 06.10.2017 № 663-пп на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Посадовими особами Інспекції 09.10.2017 було здійснено виїзд на об`єкт будівництва. Відповідно до службової записки про продовження терміну позапланової перевірки від 09.10.2017, видано наказ від 09.10.2017 № 347-п та направлення для проведення позапланового заходу від 09.10.2017 № 664-пп, яким перевірку продовжено до 10.10.2017 та посадовими особами Інспекції 10.10.2017 повторно здійснено виїзд на об`єкт за адресою АДРЕСА_1 . За результатами проведеної перевірки встановлено, що за вказаною адресою проводиться реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови до вказаного будинку споруди розміром 12.2х 11,5 м на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності Львівської міської ради. Позивачем не було представлено жодних документів на об`єкт, що перевіряється. Крім того, було встановлено, що будівництво вказаної споруди введеться також з порушенням, а саме не дотримана відстань до меж сусідніх ділянок та порушення прав користувачів суміжних земельних ділянок. За результатами проведеної перевірки посадовими особами Інспекції складено відповідний акт, протоколи про адміністративне правопорушення, а також видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.10.2017, яким зобов`язано гр. ОСОБА_1 в термін один місяць привести житловий будинок АДРЕСА_1 до попереднього стану шляхом демонтажу прибудованої споруди розміром 12,2 x 11,5 м до житлового будинку. Звертає увагу, що ніякої двозначності вказане формулювання не містить, згадки про квартиру немає. Іншої споруди розміром 12,2 x 11,5 м на земельній ділянці по АДРЕСА_1 перевіркою не виявлено, матеріалами справи не встановлено. Вважає, що ОСОБА_1 є особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво і саме цей правовий статус не порушено при складанні оскарженого припису.

Вказує, що на момент винесення припису, наявність самочинного будівництва за цією адресою підтверджувалася рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2006, яким зобов`язано ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ТОВ «Корект» знести самовільно збудовані приміщення: кафетерію пл. 71,4 кв.м; самовільно збудовані господарські приміщення на місці гаражу (без визначення площі). У приписі Інспекції від 10.10.2017 зобов`язано ОСОБА_1 провести демонтаж прибудованої споруди розміром 12,2 м х 11,5 м. Знесення споруди кафетерію згаданим приписом не передбачається.

Звертає увагу, що відповідно до технічних паспортів на будинковолодіння по АДРЕСА_1 від 22.06.1995, від 02.10.1995, від 25.11.1996, від 27.10.2004 відображено колишній гараж та його місце розташування, яке входить в межі споруди, яка підлягає знесенню згідно з приписом від 10.10.2017 та входить в межі господарських приміщень на місці гаражу, які підлягали знесенню згідно з рішенням від 14.09.2006. На стадії виконання рішення від 14.09.2006 Личаківський районний суд м. Львова 15.02.2019 затвердив мирову угоду між сторонами, де серед іншого визнане за ОСОБА_1 право власності на 1/4 прибудови до кв. АДРЕСА_1 та на об`єкти незавершеного будівництва, які були використані при зведенні господарських приміщень на місці гаражу. Хоча це судове рішення винесене вже після винесення оскарженого припису, проте воно ще раз підтверджує те, що спірне будівництво велося в інтересах самої позивачки, а отже вона є тією особою, щодо якої повинно бути винесено припис про демонтаж.

05.12.2019 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали додаткові письмові пояснення (вх. № 46362), у яких зазначають, що станом на 10.10.2017 ОСОБА_1 не була суб`єктом містобудування, не була «Замовником», жодного наміру щодо проведення будь-якої забудови по АДРЕСА_1 не мала і відповідних заяв у ЛМР не подавала, що підтверджується листом ЛМР від 02.09.2019№ 2401-5877. З листа-відповіді ІДАБК у м. Львові від 08.11.2017 №0006-4994 на запит ОСОБА_1 вбачається, що в ІДАБК у м. Львові відсутні документи, які б підтверджували межі фактичного користування земельною ділянкою, що є в користуванні ОСОБА_3 , що за призначенням є для обслуговування кв. АДРЕСА_1 . На момент проведення перевірки жодного порушення меж земельної ділянки, а отже і порушення прав ОСОБА_3 не було, так як встановленої межі між сусідами не існує та наявний судовий спір з цього приводу у Франківському районному суді.

Стверджують, що під час проведення перевірки посадові особи ІДАБК у м. Львові на територію будинковолодіння АДРЕСА_1 не заходили. Відповідно, відстані та розміри не могли бути замірені вимірювальними приладами, а отже така інформація не підтверджується жодними належними та допустимими доказами. Звертають увагу, що порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування результатів такої перевірки.

31.10.2019 ОСОБА_3 подала пояснення (вх. № 39974).

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з мотивів, вказаних в позовній заяві, письмових поясненнях та просила позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечила із підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Третя особа ОСОБА_2 та її представник вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Третя особа ОСОБА_3 у судовому засіданні проти позову заперечила із підстав, викладених у поясненнях, просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, третіх осіб, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 06.10.2017 № 346-п відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, та звернення гр. ОСОБА_3 від 05.10.2017, яке зареєстроване в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради від 05.10.2017 за №3-К- 86901-0006 призначено провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 ». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 09.10.2017 № 347-п відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, та звернення гр. ОСОБА_3 від 05.10.2017, яке зареєстроване в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради від 05.10.2017 за № 3-К- 86901-0006 та службової записки про продовження терміну позапланової перевірки від 09.10.2017 продовжено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 ». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

На підставі наказу від 06.10.2017 № 346-п, наказу від 09.10.2017 № 347-п, направлення від 06.10.2017 № 663-пп, направлення від 09.10.2017 № 664-пп начальник відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Павлишин Тарас Ігорович, головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Козак Андрій Васильович провели позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 », за результатами якого склали акт № 1/664-ПП.

У ході проведеного позапланового заходу з державного нагляду (контролю) встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 проводиться реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови до вказаного будинку споруди розміром 12,2х11,5 м на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності Львівської міської ради. На час проведення перевірки будівельні роботи за вказаною адресою не проводились. Ознаки їх виконання відсутні. Гр. ОСОБА_7 до перевірки не представила жодних документів на об`єкт, що перевіряється, а саме: не надані документи на право власності чи користування земельною ділянкою, проектну та дозвільну документацію. Відповідно прибудова вказаної споруди, яка проводиться за адресою АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 самочинно, є порушенням абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2011 № 46, ч. 4, 5 cт. 26 та п. 1 ч. 1 cт. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1cт. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків (відповідальності) CCI. Будівництво вказаної споруди ведеться також з порушеннями п. 3.25 ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме: недотримана відстань до меж сусідніх ділянок. Згідно п. 3.25 ДБН 360-92** для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхіднихінженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на: територію суміжних ділянок. Фактично вказана споруда зводиться зі східної сторони по межі земельної ділянки, яка є для обслуговування багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_5 , з північної сторони на відстані 0,65 м до будинковолодіння АДРЕСА_6 , а також, з фактичним, втручанням в частину земельної ділянки ззахідної сторони, яка є у фактичному користуванні гр. ОСОБА_3 для обслуговування кв. № 1 будинку АДРЕСА_1 . Таким чином, будівництво вказаної споруди в безпосередній близькості до суміжних ділянок порушує законні інтереси власників та користувачів земельних ділянок, що оточують місце будівництва. Перевіркою встановлено, що привести об`єкт самочинного будівництва, що зводиться гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , до вимог містобудівного законодавства таким чином, щоб не було порушено норми ДБН З60-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», законні інтереси власників та користувачів земельних ділянок, що оточують місце будівництва, без демонтажу не представляється можливим. Проведено фотофіксацію об`єкта перевірки.

На підставі акту перевірки та встановлених порушень, Інспекцією винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2017, яким від ОСОБА_1 вимагалось в термін один місяць привести житловий будинок АДРЕСА_1 до попереднього стану шляхом демонтажу прибудованої споруди розміром 12х11,5 м до житлового будинку.

Позивач вважаючи припис відповідача протиправним звернулася до суду з позовом для захисту своїх прав та законних інтересів.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ст. 41 Закону України №3038-VI від 17.02.2011 «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).

Згідно з п. 8 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За змістом п. 11 цього Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи, зокрема, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п. 14 цього Порядку).

Згідно з приписами п. п. 15-18, 21 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акту. Один примірник акту перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З аналізу норм Порядку № 553 слідує, що підставою для проведення позапланової перевірки може бути звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

05.10.2017 в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради зареєстровано вимогу ОСОБА_3 щодо проведення перевірки дотримання вимог законодавства щодо самобуду по АДРЕСА_1 .

Отже, вимога ОСОБА_3 є самостійною підставою для проведення перевірки дотримання вимог законодавства.

Враховуючи, що підставою для проведення позапланової перевірки було звернення ОСОБА_3 про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, що узгоджується з вимогами пункту 7 Порядку № 553, тому твердження позивача про безпідставність проведення перевірки на підставі вказаного звернення суд вважає безпідставними.

Також системний аналіз норм Порядку № 553 свідчить, що орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснює, в т. ч., позапланові заходи з перевірки додержання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання ними підготовчих та будівельних робіт, результати яких оформлюються актом перевірки та у разі встановлення порушень виносить обов`язкові для виконання приписи. Позапланова перевірка здійснюється за умови пред`явлення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю службового посвідчення, а також надання суб`єкту містобудування копії направлення для проведення позапланової перевірки. Суб`єкт містобудування, за умови дотримання посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зобов`язаний допустити таких до проведення перевірки. Результати позапланового заходу оформлюються актом перевірки, який в останній день перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та суб`єктом містобудування. У разі відмови суб`єкта містобудування від підписання такого акту посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у ньому відповідний запис та надсилає його поштовим зв`язком.

Так, з матеріалів справи вбачається, що спірний припис винесений за наслідками перевірки, проведеної відповідачем у період з 06.10.2017 по 10.10.2017 щодо дотримання замовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 », за результатами якого складено акт № 1/664-ПП. Вказана перевірка проведена на підставі направлень для проведення позапланового заходу від 06.10.2017 № 663-пп та від 09.10.2017 № 664-пп.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

З матеріалів справи суд встановив, що позивач ОСОБА_1 є власником 1/6 частини домоволодіння АДРЕСА_1 , третя особа ОСОБА_2 є власником 1/3 частини домоволодіння, третя особа ОСОБА_3 є власником 1/2 частини домоволодіння. При цьому 1/2 частина домоволодіння АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 , знаходиться на першому поверсі, а інша 1/2 частина домоволодіння, яка належить на праві власності у зазначених частках позивачу ОСОБА_1 та третій особі ОСОБА_2 знаходиться на другому поверсі домоволодіння.

При цьому, матеріали справи не містять доказів, що саме ОСОБА_1 проводить вказані у приписі роботи.

Таким чином, відповідач мав визначитись з тим, хто є замовником будівництва.

Також, в матеріалах справи відсутні докази скерування або вручення позивачу направлень для проведення позапланового заходу від 06.10.2017 № 663-пп та від 09.10.2017 № 664-пп.

Відповідач не спростував доводи позивача щодо непред`явлення посадовими особами службових посвідчень до початку проведення перевірки. Зазначені обставини не були спростовані належними та допустимими доказами відповідачем під час розгляду справи.

Крім того, в акті перевірки зафіксовано, що за адресою: АДРЕСА_1 проводиться реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови до вказаного будинку споруди розміром 12,2х11,5 м на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній

Однак, суд встановив, що в ході перевірки посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові не було здійснено фактичного огляду місця будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , та не виконані жодні заміри, та відсутні особи, що могли надати йому інформацію щодо реконструкція квартири № 2 шляхом прибудови до вказаного будинку споруди розміром 12,2х11,5 м за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 підтвердив що 10.10.2017 впродовж 10-11 год., біля воріт по АДРЕСА_1 знаходилось двоє чоловіків, які на територію домоволодіння не заходили.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до пп. 9 п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 408 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Однак, вказані результати замірів, які відповідач стверджує, були здійснені під час перевірки, не можуть вважатися достовірними, оскільки не зазначено відомостей щодо родових та індивідуальних ознак приладу, яким було здійснено вимірювання в самому акті, складеному за результатами перевірки.

Враховуючи зазначене в акті перевірки, слід зробити висновок, що повної та належної перевірки відповідачем зроблено не було, оскільки не було здійснено фактичного огляду об`єкта перевірки, не перевірялися заміри відстаней.

Представник відповідача стверджує про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові.

Разом з тим, законодавство, що врегульовує спірні правовідносини, не встановлює чітких критеріїв та умов, за наявності яких можна констатувати факт недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки.

Так, недопущення посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, які фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта.

Слід зауважити, що пунктом 11 Порядку № 533 визначено обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Однак, акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки не складався.

Таким чином, встановлені обставини та зазначені докази свідчать, що під час проведення перевірки контролюючим органом було суттєво порушено процедуру проведення перевірки, що вплинуло на правильність прийняття оскарженого припису.

Невідповідність процедури проведення перевірки вимогам, встановленим Порядком № 533 є підставою для визнання протиправним та скасування винесеного за результатами такої перевірки оскаржуваного припису.

Щодо виявлених під час проведення перевірки порушень, суд зазначає наступне.

Інспекція стверджує про порушення позивачем вимог абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, ч. ч. 4, 5 ст. 26 та п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України № 687-XIV від 20.05.1999 «Про архітектурну діяльність», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 Закону № 3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що замовник може приступити до виконання будівельних робіт (реконструкції) за умови одержання ним дозвільної та проектної документації, а також за наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію щодо об`єкту.

Згідно з п. 3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Інспекція стверджує, що позивачем проводиться реконструкція квартири № 2 по АДРЕСА_1 шляхом прибудови до житлового будинку споруди розміром 12,2х11,5 м без проектної та дозвільної документації, а також з недотриманням відстаней до меж сусідніх ділянок.

Позивач обґрунтовує позов тим, що вона не проводить роботи з реконструкції квартири № 2 . Позивач стверджує, що навпаки вчиняються дії по демонтажу самовільно збудованої прибудови на виконання заочного рішення Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2016 у справі № 2-41/2006 (а.с. 17-19, том І), яке набрало законної сили.

Відповідачем додані фотографії, які на думку відповідача підтверджують факт самочинного будівництва.

Позивач зазначає, що фото зроблено у період часу, який не відповідає періоду проведення перевірки.

Суд звертає увагу, що фотографії не містять жодної інформації, яка підтверджує дату здійснення фотозйомки (лише вручну зазначена дата) та не підтверджує факту виконання будь-яких будівельних робіт на зображеному на них об`єкті на момент проведення перевірки.

Окрім цього з оскарженого припису та з акту перевірки видно, що дані фотографії також не були отримані в рамках перевірки, оскільки не входять до переліку документів на підставі яких прийнято оскаржений припис, зокрема вони не зазначені ні як додатки до акту перевірки, ані в інших процесуальних документах відповідача, складених у результаті проведеної перевірки.

У пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», зазначив, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Таким чином, додані відповідачем фотографії на підтвердження факту самочинного будівництва позивачем не відповідає критерію доказу «поза розумним сумнівом», оскільки ані за доданими фотографіями, ані за іншими матеріалами справами незрозуміло ким, коли і де зроблені дані фотографії.

У зв`язку з цим перевірити джерело виникнення даних фотографій як доказів після спливу тривало часу після проведення перевірки є неможливим, як неможливо і стверджувати, що вони були зроблені під час перевірки.

За таких обставин вказані фотографії не можуть бути доказом вчинення суб`єктом містобудування порушення законодавства.

Суд встановлено, що підставою для видання спірного припису був акт 1/664-ПП, яким встановлено порушення позивачем п. 3.25 ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме: недотримана відстань до меж сусідніх ділянок.

При цьому, як вже встановлено судом відповідачем не виконані жодні заміри (конкретні відстані), оскільки не було здійснено фактичної перевірки за адресою: АДРЕСА_1 .

З наведеного суд дійшов висновку про те, що результати перевірки ґрунтуються на припущеннях.

Таким чином в ході перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 фактично не встановлено, яка саме відстань недотримана до меж сусідніх ділянок, тому підстави для ствердження про порушення ОСОБА_1 будівельних норм, стандартів і правил - відсутні.

Крім того, в оскарженому приписі зазначено «споруда зводиться зі східної сторони по межі земельної ділянки, яка є для обслуговування багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_5 , з північної сторони на відстані 0,65 м до будинковолодіння АДРЕСА_6 , а також, з фактичним, втручанням в частину земельної ділянки з західної сторони, яка є у фактичному користуванні гр. ОСОБА_3 для обслуговування кв. № 1 будинку АДРЕСА_1 ».

Суд встановив, що згідно з рішенням виконкому Львівської міської ради депутатів трудящих від 12.07.1957 № 806 «Про передачу земельної ділянки для індивідуальної забудови гр. ОСОБА_8 співробітнику Львівського комбінату », земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 600 кв.м передано для індивідуальної забудови співробітнику Львівського комбінату гр. ОСОБА_8 на праві безстрокового користування земельною діялянкою.

Відділ комунального господарства Червоноармійської районної ради депутатів трудящих відповідно до договору від 20.02.1958 про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індівідуального житлового будинку на праві приватної власності, з числом кімнат від однієї до п`яти включно, на підставі рішення виконкому Львівської міської ради депутатів трудящих від 12.07.1957 № 806 про передачу земельної ділянки, надав гр. ОСОБА_8 на праві безстрокового користування земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 600 кв.м згідно з планом земельної ділянки.

У подальшому на підставі договору від 27.10.1962 ОСОБА_8 продав ОСОБА_9 та ОСОБА_10 1/ 3 ідеальної частини від домоволодіння по АДРЕСА_1 .

Згідно з рішенням виконавчого комітету Радянської районної ради від 12.08.1975 № 718 вирішено переоформити право власності по Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; видати ОСОБА_11 та ОСОБА_12 свідоцтва про право власності на згаданий будинок по Ѕ частині будинку.

На підставі рішення Франківського районного суду від 15.04.1997 ОСОБА_1 належить на праві власності 1/6 частини будинку АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 1/3 частини будинку АДРЕСА_1 .

На підставі договору дарування 1/2 частини житлового будинку від 25.05.2000 ОСОБА_12 подарувала ОСОБА_3 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 .

Однак, суд встановив, що на момент винесення припису розмежування між власниками домоволодіння по АДРЕСА_1 меж земельної ділянки не було.

Крім того, суд встановив, що у Франківському районному суді м. Львова перебуває справа № 465/4277/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, на якій знаходиться житловий будинок.

Враховуючи те, що права на земельні ділянки під домоволодіннями за адресами по АДРЕСА_1 не оформлені, не встановлено порядок користування земельними ділянками між власниками домоволодіння, підтвердити чи спростувати факт самовільного зайняття та площу такого зайняття земельної ділянки не є можливим.

Щодо посилань позивача, що вона не проводить роботи з реконструкції квартири по АДРЕСА_1 , а вчиняються дії по демонтажу самовільно збудованої прибудови на виконання заочного рішення Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2006 у справі № 2-41/2006 (а.с. 17-19, том І), яке набрало законної сили, суд зазначає таке.

Так, вказаним рішенням цивільний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 товариства з обмеженою відповідальністю «Корект», Франківської районної адміністрації м. Львова, треті особи: Управління архітектури та містобудування Львівської міської ради, Обласне комунальне підприємство Львівської міської ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», Приватний нотаріус Гірник І.А., про визнання будівництва самочинним, знесення самочинного будівництва та усунення перешкод в користуванні земельної ділянки - задоволено: визнано самочинним будівництвом зведену надбудову до квартири АДРЕСА_1 та добудову кафетерію із реконструкцією гаражу; зобов`язано ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ТОВ «Корект» знести самовільно збудовані приміщення кафетерію пл. 71,4 кв.м до квартири АДРЕСА_1 та самовільно збудовані господарські приміщення на місці гаражу по АДРЕСА_1 та не чинити перешкод позивачу ОСОБА_2 в користуванні 1/3 частиною домоволодіння по АДРЕСА_1 та земельною ділянкою пл. 300 кв.м, яка належить до вказаної частини домоволодіння; зобов`язано ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ТОВ «Корект» привести до попереднього стану усі складові частини квартири АДРЕСА_1 , які існували до зведення самочинного будівництва, зокрема, відновити існуючий вхід на другий поверх через двоповерхову веранду, вхід в підвал, вхід на горище з коридору, в якому були сходи на горище, житлові кімнати, приміщення, кухню, ванну кімнату, існуючі господарські будівлі, металеву огорожу і металеву хвіртку; визнано недійсним свідоцтво про право власності на будинок (кафетерій) від 15.04.1997 на ім`я ОСОБА_1 , видане виконкомом Львівської міської ради на підставі рішення (розпорядження) від 11.04.1997 за №1510/52-07 серія КММ 000856 видане ЛОДКБТІ та ЕО 15.04.1997 за реєстром 5079; визнано недійсним договір дарування приміщення кафетерію пл. 71,4 кв. по по АДРЕСА_1 , укладений 15.04.1997 між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Гірник І.А.; визнано недійсним реєстраційне посвідчення на ім`я ОСОБА_4 видане Львівським обласним бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки 16.04.1997 серія КММ №000822 на кафетерій пл. 71.4 кв. м, розташований по АДРЕСА_1 ; зобов`язано ТОВ «Корект» після вступу рішення у законну силу звільнити приміщення квартири АДРЕСА_1 .

Отже, рішення Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2006 підтверджує факт наявності самовільно збудованих господарських приміщень на місці гаражу по АДРЕСА_1 .

Як встановлено судом, під час позапланового заходу з державного нагляду (контролю) за адресою АДРЕСА_1 за результатами якого складено акт № 1/664-ПП, фактичного обстеження об`єкта не здійснено.

Вказане позбавляє можливості суд встановити обставини, що самовільно збудовані господарські приміщення на місці гаражу по АДРЕСА_1 , про які вказано у заочному рішенні Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2006 у справі № 2-41/2006 та прибудована споруда розміром 12х11,5 м до житлового будинку, яку оскарженим приписом вимагалось демонтувати є одним і тим самим об`єктом.

Отже, винесений відповідачем за результатами позапланової перевірки позивача припис від 10.10.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є протиправним, та підлягає скасуванню.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, суд вважає, що оскаржене рішення відповідача не відповідає передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям обґрунтованості та пропорційності індивідуального акта суб`єкта владних повноважень, а тому таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 10.10.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

3. Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (вул. Угорська, 7а, м. Львів, 79034, ) за рахунок бюджетних асигнувань в користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 640,00 грн судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складений 05.10.2020.

Суддя Кедик М.В.