Справа № 440/2067/20
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2020-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 р. Справа № 440/2067/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 року, головуючий суддя І інстанції: А.Б. Головко, м. Полтава по справі № 440/2067/20

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (далі по тексту КДКА Полтавської області, відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області щодо не розгляду доповнення до скарги від 19.02.2020 року;

- зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області розглянути доповнення до скарги від 17.08.2018 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №150, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993) та ОСОБА_3 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №117, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993, дія якого зупинена 19.01.2005 у зв`язку із призначенням на посаду судді Кобеляцького районного суду Полтавської області).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 19.02.2020 позивачем направлено на адресу відповідача доповнення до скарги від 17.08.2018 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у зв`язку з порушенням вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правил адвокатської етики. Однак, у відповідь на вказану заяву позивач отримав лист від 26.02.2020 № 66/4-20, яким заяву повернуто скаржнику, з підстав невідповідності останньої вимогам п.14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 (далі по тексту - Положення №120). Вважає таку бездіяльність відповідача щодо не розгляду його доповнення до скарги від 19.02.2020 протиправною та такою, що порушує його права, гарантовані Конституцією України.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 по справі № 440/2067/20 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (вул. Котляревського, 6, офіс 2, м. Полтава, 36020, ) треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 по справі № 440/2067/20 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов невірного висновку, вказавши, що доповнення до скарги щодо поведінки адвокатів від 19.02.2020, направлене позивачем до КДКА Полтавської області, не відповідає вимогам пункту 14 Положення №120, а саме щодо ненадання до заяви (скарги) її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату, щодо поведінки якого подається заява (скарга), а також копії платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду, або доказів звільнення від його сплати, оскільки вказане доповнення від 19.02.2020 не є заявою або скаргою, до нього, відповідно, не можуть застосовуватись вимоги вказаного Положення №120 щодо надання копій останнього. Щодо оплати за організаційно-технічне забезпечення розгляду доповнення до скарги, вказує, що звільнений від такої плати в силу приписів рішення рішення Ради адвокатів України від 23.09.2017 року, №203 (нова редакція від 16.11.2017 року № 257), оскільки є особою, яка перебуває у місцях позбавлення, обмеження волі, місцях тимчасового тримання або під вартою, і подав доповнення до скарги через установу, в якій перебуває, про що зазначав в скарзі від 14.08.2018 року.

Відповідач, в надісланому до суду письмовому відзиві на апеляційну скаргу, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Пояснив, що відповідачем правомірно було повернуто доповнення до скарги позивача від 21.02.2020 року на підставі пункту 15 Положення №120 про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року № 120, оскільки скаржником не було дотримано вимоги пункту 14 Положення № 120.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 19.02.2020 ОСОБА_1 через Державну установу "Полтавська установа виконання покарань №23" Міністерства юстиції України направлено на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області доповнення до скарги щодо поведінки адвокатів (вхідний № 47/3-20 від 21.02.2020) (а.с.4).

26.02.2020 листом Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області повідомлено ОСОБА_1 про прийняття рішення про повернення йому доповнення до скарги від 17.08.2018 та залишення скарги без розгляду, з підстав невідповідності вимогам пункту 14 Положення, а саме до заяви (скарги) не була додана її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату, щодо поведінки якого подається заява (скарга), а також копія платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду, або доказів звільнення від його сплати (а.с.5).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області, повертаючи без розгляду доповнення до скарги ОСОБА_1 щодо поведінки адвокатів від 19.02.2020 року, діяла у порядку, в межах та в спосіб передбачені вимогами діючого законодавства.

Колегія суддів, надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції, виходить з таких підстав.

Відповідно до статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Частиною 3 статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність визначено Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 (далі - Положення № 120).

Відповідно до п. 15 Положення № 120, заява (скарга), оформлена без дотримання вимог пункту 14 цього Положення, а також подана після спливу строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, якщо в ній не порушено питання про поновлення пропущеного строку, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

Згідно з пунктом 16 Положення № 120 повернення заяви (скарги) не перешкоджає повторному зверненню із заявою (скаргою) до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Рішення про повернення та залишення без розгляду заяви (скарги) приймає Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, якій/якому адресовано заяву (скаргу), про що повідомляється особа, яка її подала, крім анонімних заяв (скарг) (пункт 19 Положення № 120).

Відповідно до пункту 21 Положення № 120 заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Пунктом 14 Положення № 120 визначені вимоги до заяви (скарги): 1) Заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути надіслана поштою. 2) У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено: - найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга); - ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи - для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти (за наявності); - ПІБ адвоката, щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі; - виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку; - вимоги заявника (скаржника). 3) На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування. 4) До заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату, щодо поведінки якого подається заява (скарга), а також копія платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду. За розгляд заяв (скарг), поданих суддями не у рамках наданих їх повноважень процесуальним законодавством України, здійснюється оплата за організаційно-технічне забезпечення їх розгляду. 5) Заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання. У разі подання заяви (скарги) представником у ній зазначаються ПІБ представника, його поштова адреса, а також номер засобів зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з заявою (скаргою) подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. 6) Повноваження представників мають бути посвідчені такими документами: нотаріально-засвідченою довіреністю від імені фізичної особи; довіреністю від імені юридичної особи за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, а також документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником. Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов`язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору. 7) При виникненні конфлікту між адвокатами, наслідком якого є звернення одного з них зі скаргою до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, адвокат, який ініціював звернення, зобов`язаний надати докази того, що ним вжиті заходи мирного врегулювання такого конфлікту, зокрема документи, що свідчать про звернення останнього до Ради адвокатів регіону за робочим місцем адвоката згідно з відомостями в Єдиному реєстрі адвокатів України, а стосовно адвоката іноземної держави - асоціації адвокатів чи правового товариства відповідної держави. 8) Подання ради адвокатів регіону, оформлене без дотримання вимог статті 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня його надходження.

З матеріалів справи вбачається, що 21.02.2020 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, через Державну установу "Полтавська установа виконання покарань №23" Міністерства юстиції України, від ОСОБА_1 надійшло доповнення до скарги щодо поведінки адвокатів від 19.02.2020 року.

Відповідно до п.п. (г) п. 2 Рішення Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційно-технічне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 23.09.2017 № 203 (далі Рішення № 203) від плати, вказаної в п 1. цього рішення (зокрема, за організаційно-технічне забезпечення розгляду (а) заяв (скарг) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності) звільняються особи, які перебувають у місцях позбавлення, обмеження волі, місцях тимчасового тримання або під вартою, якщо заява (скарга) подана через установу, в якій перебуває скаржник.

Тобто, відповідно до вказаних приписів Рішення № 203, враховуючи перебування позивача під вартою в Державній установі "Полтавська установа виконання покарань №23" Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 є особою, яка звільняється від оплати за організаційно-технічне забезпечення розгляду (а) заяв (скарг) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим, залишення без розгляду доповнення до скарги позивача від 19.02.2020 з підстав відсутності оплати за організаційно-технічне забезпечення її розгляду або доказів звільнення від його сплати, є неправомірним.

Щодо невідповідності поданого позивачем доповнення до скарги від 19.02.2020 вимогам п.14 Положення щодо надання його копії та копії всіх документів, що приєднуються до нього, для вручення адвокату, щодо поведінки якого подається заява (скарга), колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, частини третьої статті 8, статті55 Основного Закону України, полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту. Конституційний Суд України у своїх рішеннях послідовно підкреслює значущість положень статті 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді (рішення від 25 листопада 1997 року №6-зп, від 25 грудня 1997 року N9-зп).

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі "Kutic v. Croatia", заява №48778/99, пункт 25).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що КДКА Полтавської області, повертаючи позивачу доповнення до скарги з підстав їх невідповідності вимогам Положення №230 щодо надання копій останнього та доданих до нього документів, допустила надмірний формалізм, не врахувавши при цьому відсутність реальної можливості у позивача виготовити відповідні копії, з огляду на перебування останнього в установі виконання покарань, що, як наслідок, стало перешкодою для повноцінної реалізації ОСОБА_1 права на звернення із заявою щодо поведінки адвоката.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що повернення доповнень позивача до скарги здійснено відповідачем за відсутністю встановлених законом підстав, що є наслідком визнання судом протиправною бездіяльності КДКА Полтавської області щодо не розгляду доповнення до скарги від 19.02.2020.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

З огляду на встановлену колегією суддів протиправну бездіяльність відповідача у спірних відносинах, ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області розглянути доповнення до скарги від 17.08.2018 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцію та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає, що дисциплінарна палата КДКА Полтавської області при поверненні доповнень до скарги, надісланих ОСОБА_1 діяла не у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, нерозсудливо, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для права позивача і метою, на досягнення якої спрямована ця дія.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення позову.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За приписами до п. 1, п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права є підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 по справі № 440.2067/20 через неправильне застосування норм матеріального та порушення процесуального права, підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 по справі № 440/2067/20 - скасувати

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області щодо не розгляду доповнення до скарги від 19.02.2020 року.

Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області (36020, м. Полтава, вул. Котляревського, 6, офіс, 2, ідентифікаційний код юридичної особи 22543623) розглянути доповнення до скарги від 17.08.2018 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №150, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993) та Тесленко Тетяни Вікторівни (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №117, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993, дія якого зупинена 19.01.2005 у зв`язку із призначенням на посаду судді кобеляцького районного суду Полтавської області). .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій