Справа № 540/2899/20
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2020-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/2899/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 про скасування постанови про закінчення виконавчого провадження від 22.09.2020 року,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову про закінчення виконавчого провадження від 22.09.2020 року.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього документами, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України ( надалі - КАС України) учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з частиною третьою статті 287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

При цьому, відповідно до частини третьої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Отже, у даній категорії справ відповідачами є органи державної виконавчої служби, що виключає можливість участі державного виконавця, як відповідача у таких справах.

З огляду на вказане, позивачу слід визначитись з належним відповідачем у даній справі та надати суду відповідну заяву.

Крім того, частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом в порядку, встановленому статтею 287 КАС України, а не із скаргою на рішення державного виконавця щодо неналежного виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду.

Крім того, суд зазначає, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

При цьому, частиною другою цієї ж статті визначено вичерпний перелік заяв, позовних заяв та клопотань, за подання яких судовий збір не справляється.

Натомість, у даному переліку відсутні позовні заяви щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної виконавчої служби ( стаття 287 КАС України), а тому за подання такої позовної заяви судовий збір сплачується на загальних підставах.

З огляду на вказане та враховуючи, що Закон України «Про судовий збір» не передбачає звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою щодо оскарження рішень державного виконавця, відповідно судовий збір за звернення до суду з даним позовом сплачується на загальних підставах.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2102 гривень.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачем заявлено вимогу про скасування постанови про закінчення виконавчого провадження від 22.09.2020 року, що є вимогою немайнового характеру.

Таким чином, звертаючись до суду з даним позовом позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн. та надати суду документ про його сплату.

Також суд зазначає, що відповідно до п.11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, позовна заява за своїм змістом не містить таких відомостей.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ст. 287 КАС України позовна заява у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця може бути подана у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.5 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження» Рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Рішення виконавця про відкладення проведення виконавчих дій може бути оскаржене протягом трьох робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує постанову про закінчення виконавчого провадження від 22.09.2020 року, зазначаючи, що спірну постанову отримав 29.09.2020 р., однак доказів такого суду не надає, а до суду звернувся 05.10.2020 року.

Відповідно до вимог ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, в порушення вищезазначеної норми, позивачем не надано суду заяви про поновлення пропущеного строку та не зазначено причин поважності його пропуску.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам пунктам 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, згідно яких у позовній заяві зазначається зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електрона адреса або адреса електронної пошти.

В даному разі при поданні позовної заяви до суду позивачем в порушення вищевказаних норм не зазначено у ній свого власного реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, та повне найменування відповідача (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) (якщо такі відомості відомі позивачу).

Крім того позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, а саме ч. 1 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків визначених частиною другою цією статті.

В порушення вимог даної статті позивачем не надані до адміністративного позову копії позовної заяви з додатками для відповідача.

Також, відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Ці вимоги узгоджуються з ч.2 ст.79 КАС України, відповідно до якої позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2 ст.94 КАС України).

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.94 КАС України).

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року затверджено Національний стандарт України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, п. 1.1 якого передбачено, що цей стандарт поширюється на органцізаційно-розпорядчі документи (далі-документ) - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, лисити тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх обєднань усіх форм власності (далі-організацій).

Згідно п.5.27 вказаного Національного стандарту відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Надані позивачем до адміністративного позову документи не відповідають ознакам доказів, які встановлює КАС України, оскільки не завірені належним чином, крім того відсутні належним чином засвідчена копія спірної постанови .

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведені обставини, позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2899/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Д.К. Василяка