Справа № 540/2535/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2020-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/2535/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Авентус Україна" про визнання протиправними та скасування постанов приватного виконавця,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича (далі-відповідач), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Авентус Україна", у якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанови приватного виконавця від 25.08.2020 року ВП№62877185;

- на час вирішення справи зупинити дію постанов приватного виконавця від 25.08.2020 року ВП№62877185;

- виключити відповідний запис з Єдиного реєстру боржників;

- стягнути на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10000 грн.;

- вирішити питання щодо притягнення до відповідальності відповідача за вчинення незаконних дій.

У зв`язку із зверненням до суду з позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою від 09.09.2020р. вказаний позов було залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Зокрема, у вказаній ухвалі зазначено, що:

"Так, відповідно ч.1, п.4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За змістом ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Також ч.2 ст.9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведених норми чинного законодавства убачається, що КАС України не встановлено такий спосіб захисту порушеного права, як притягнення до відповідальності за вчинення незаконних дій. Тож позовна вимога про притягнення приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_2 до відповідальності за вчинення незаконних дій не відноситься до адміністративної юрисдикції.

Окремо слід звернути увагу позивача на положення ст.ст.150-151 КАС України, відповідно до яких суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову

Позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

З огляду на викладене, питання про зупинення дії оскаржуваних постанов на час вирішення справи розглядається за заявою позивача про застосування заходів забезпечення позову, поданого відповідно до норм чинного законодавства.

Щодо позовної вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000 грн., слід звернути увагу, що відповідно до п.3 ч.5 ст.160 КАС Україниу позовній заяві вказується обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

В порушення вказаної норми, позовна заява не містить жодного обгрунтування розрахунку суми моральної шкоди.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір (тут і надалі в редакції, чинній на час подачі позовної заяви).

Згідно ст.1 Закону України Про судовий збір судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Також слід зауважити, що позивачем заявлена позовна вимога про визнання протиправними та скасування постанов від 25.08.2020р. ВП №62877185, а саме постанов: про відкриття виконавчого проваадження, про стягнення з боржника основної винагороди та про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження. Отже, звертаючись до суду з даним позовом позивач вважає, що його права порушені трьома постановами державного виконавця та діями щодо включення запису в Єдиний реєстру боржників. Таким чином, суд вирішуючи вказаний спір має дослідити та надати оцінку кожному з цих постанов та дій відповідача.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.

З огляду на викладене, у даному позові об`єднані чотири позовні вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру. Отже, до даної позовної заяви позивачу слід додати судовий збір у розмірі 4204,00 грн. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вказаних вимог позивачем не додано до позову жодного документу про сплату судового збору або на підтвердження наявності підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону."

Ухвала від 09.09.2020р. направлена на адресу позивача та отримана останнім 15.09.2020р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №70.

Таким чином, десятиденний строк на усунення недоліків закінчився 25.09.2020р.

24 вересня 2020 р. позивачем подано до відділення поштового зв`язку пояснення щодо усунення недоліків, які надійшли до суду 28.09.2020р.

Дослідивши вказані пояснення, встановлено наступне.

Позивачем подано до суду нову редакцію позовної заяви, зі змісту якої убачається, що позивач просить визнати протиправними та скасувати постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименко Романа Васильовича від 25.08.2020р. ВП №62877185.

Також до вказаної позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн., тобто за одну позовну вимогу.

Слід звернути увагу позивача, що відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС у позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У даному випадку позивач, звернувшись до суду з новою редакцією позову, не конкретизував позовні вимоги. Тобто, викладаючи вимогу про скасування постанов від 25.08.2020р. ВП №62877185, позивачу слід конкретизувати, які саме постанови він просить визнати протиправними та скасувати; які саме постанови порушують його права, що зумовило звернення до суду з даним позовом.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі Голдер проти Сполученого Королівства, згідно з якою саме небезпідставність доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду. У п. 30 32 рішення у справі Наталія Михайленко проти України (заява №49069/11) Суд повторює, що п. 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (див. рішення у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), п. 36, Series A №18). На це право на суд, в якому право на доступ до суду є одним з аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання в реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним, та скаржиться на те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції йому не було надано жодних можливостей подати до суду скаргу (див. серед іншого (inter alia), рішення у справах Рош проти Сполученого Королівства (Roche v. the United Kingdom), заява №32555/96, п. 117, та Салонтаджі-Дробняк проти Сербії (Salontaji-Drobnjak v. Serbia), заява №36500/05, п. 132). Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (див. рішення від 28 травня 1985 року у справі Ешингдейн проти Сполученого Королівства (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A №93).

Також суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, звертаючись до суду з позовом, позивач зобов`язаний чітко і конкретно сформулювати позовні вимоги захистити які він просить у межах даного позову.

У даному випадку позивач повинен був конкретизувати, які саме постанови він просить визнати протиправними та скасувати. При цьому слід зауважити, що нормами процесуального законодавства суд, після одержання позовної заяви, не наділений повноваженнями вишукувати та з`ясовувати які та скільки індивідуальних актів прийняті суб`єктом владних повноважень та які саме з таких актів порушують права позивача.

Положеннями ст.171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Обов`язковість конкретизації позовних вимог також зазначена у постанові ВП ВС від 01.07.2020р. у справі №9901/608/19.

Крім того, ухвала суду від 09.09.2020р. містить норми Закону України "Про судовий збір" та відповідні пояснення щодо розміру судового збору. Зокрема, у вказаній ухвалі зазначено "...звертаючись до суду з даним позовом позивач вважає, що його права порушені трьома постановами державного виконавця та діями щодо включення запису в Єдиний реєстру боржників. Таким чином, суд вирішуючи вказаний спір має дослідити та надати оцінку кожному з цих постанов та дій відповідача.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.

З огляду на викладене, у даному позові об`єднані чотири позовні вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру. Отже, до даної позовної заяви позивачу слід додати судовий збір у розмірі 4204,00 грн. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону....", "...Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру...".

Разом з тим, позивачем додано до позовної заяви від 24.09.2020р. квитанцію про сплату судового збору у сумі 840,80 грн., що не відповідає положенням Закону України "Про судовий збір" та ухвалі від 09.09.2020р.

Підсумовуючи вищевикладене, убачається, що недоліки позову не усунуті, позовна заява не відповідає нормам процесуального законодавства, ухвала від 09.09.2020р. не виконана.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином позовну заяву слід повернути позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до суду у встановлений законодавством спосіб.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Авентус Україна" про визнання протиправними та скасування постанов приватного виконавця разом з доданими документами повернути позивачу.

Повернути позивачу сплачений судовий збір у сумі 840,80 грн., згідно квитанції від 24.09.2020р. №26.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя А.С. Пекний