Справа № 320/5249/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5249/19 Суддя (судді) першої інстанції: Огурцов О.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Єгорової Н.М.,

суддів - Коротких А.Ю., Федотова І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю підприємства матеріально-технічного забезпечення "Інженерний Центр "Реагент" до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:

- визнати протиправними дії щодо скасування дійсного коду товару УКТЗЕД , Цинк оксид (ZnO), з вмістом цинку 72% та заміни його на невідповідний код товару УКТЗЕД ;

- визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару від 08 серпня 2019 року № КТ-UA-2019;

- зобов`язати відповідача прийняти митну декларацію від 15 липня 2019 року № UA100070/2019/240761 з дійсним кодом товару УКТЗЕД , а товар розмитнити та відпустити в обіг.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2019 року справу передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2020 року позов задоволено частково - визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 08 серпня 2019 року № КТ-UA-2019.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що контролюючим органом не було надано належних та допустимих доказів, які б вказували на порушення ТОВ «Інженерний центр «Реагент» правил класифікації товарів в частині неправильності визначення коду імпортованого товару.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. В обгрунтування своєї позиції зазначає, що ним виконано всі необхідні митні формальності для прийняття рішення про визначення коду товару, при цьому враховано характеристики товару: зовнішній вигляд, призначення товару, порядок створення товару.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обгрунтовує тим, що відповідачем протиправно прийнято рішення про визначення коду товару, оскільки технічні характеристики та властивості ввезеного на територію України товару (оксид цинку) відповідають класифікаційним характеристикам визначеного митним органом коду УКТЗЕД і відповідає групі 28 УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкоземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів».

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог не є предметом апеляційного оскарження, судова колегія вважає за необхідне здійснювати перевірку законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги Київської міської митниці ДФС.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що між Товариством з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» та компанією Abelmet Europe (Польща) укладено контракт від 19 вересня 2018 року № 533/18, згідно умов якого продавець зобов`язується виготовити і поставити товар відповідно з рахунками-фактурами (інвойсами).

При цьому, згідно з додатком № 5 від 05 липня 2019 року до зазначеного контракту, позивачем придбано 20 тон оксиду цинку 72%. На виконання зазначеного додатку, на ім`я позивача виписано рахунок-фактуру (інвойс) від 05 липня 2019 року № PI/0019/19.

У подальшому, до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Східний» Київської міської митниці ДФС подано в електронному вигляді митну декларацію типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер UA/1000070/2019/240761, для здійснення митного оформлення товару «Неорганічна речовина певного хімічного складу. Цинк оксид (ZnO) з вмістом цинку 72%, торгова марка Abelmet - 20000 кг, у паперових мішках по 25 кг. Застосовується як компонент фарб, для виробництва косметичних засобів, сірників, лінолеуму чи керамічних глазурей посуду, як речовина-глушник, прискорювач вулканізації каучуків, у виробництві скла тощо». Також, декларантом було присвоєно імпортованому товару код за УКТЗЕД 0.

У ході проведення митного оформлення товару відповідач взяв проби (зразки) товару для проведення дослідження з метою визначення компонентів хімічного складу даного товару та однозначної класифікації відповідно до вимог УКТЗЕД.

Відповідно до висновку управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 31 липня 2019 року № 178, проба має вигляд дрібнодисперсної порошкоподібної речовини коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Проба не розчиняється у воді, розчиняється в розведених мінеральних кислотах та лугах, що характерно для оксиду цинку. Визначений вміст цинку становить 72,4%.

Результати досліджень наданої проби за визначеними фізико-хімічними показниками не протирічать її належності до оксиду цинку, як зазначено у відповідній митній декларації.

Поряд з викладеним суд встановив, що 28 серпня 2018 року відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару від 08 серпня 2019 року № КТ-UA-2019, відповідно до якого імпортований позивачем товар класифіковано за кодом УКТЗЕД (товарна підкатегорія 2309 90 96 «інші» товарної категорії 2309 90 «інші» товарної позиції 2309 «Продукти, що використовуються для годiвлi тварин» групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин»). На підставі цього рішення митним органом видана картка відмови в прийнятті митної, декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100070/2019/00334.

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що імпортований позивачем товар є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку. Така продукція не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД , що й був визначений позивачем у митній декларації.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на наступне.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України "Про Митний тариф України".

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у митній декларації класифікував ввезений на митну територію України товар за кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Оскаржуваним рішенням про визначення коду товару відповідач класифікував імпортований позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД: - Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: інші.

У тексті оскаржуваного рішення відповідач навів наступний опис товару: "Оксид цинку Zinc Oxide Afox 72%, являє собою дрібнодисперсний порошок коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Визначений вміст цинку становить 72,4%, розрахунковий вміст цинку становить 90,1%. До визначеного елементного складу входять цинк (основа), алюміній, залізо, кремній, марганець інші добавки/домішки. Продукт використовується для годівлі тварин, для приготування преміксів".

Згідно з приміткою до групи 23 Пояснень до УКТ ЗЕД "Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин" УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Водночас відповідно до пункту 1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД "Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів" до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV "Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів" Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Аналіз змісту вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД свідчить про те, що імпортований позивачем товар не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що системний аналіз викладених вище правових норм надає підстави стверджувати, що до характеристик груп товарів належать відомості про товар та його цільове призначення, що наведені в описі товаровиробником. З наведених правових положень також вбачається, що якщо імпортований товар містить ознаки одразу двох товарних позицій за УКТ ЗЕД, то перевага надається тій з них, в якій товар описується більш конкретно.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 826/2139/16.

Таким чином, імпортований позивачем товар є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), та яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, та за цільовим призначенням використовується у промисловості, медицині і додатково може застосовуватися при виготовленні префіксів для кормових добавок тварин. Отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД 2817 00 00 00.

Посилання контролюючого органу на те, що імпортований товар є кормовою добавкою за УКТ ЗЕД групи 2309, є, на переконання суду апеляційної інстанції, безпідставними, оскільки, спірний товар створений виключно із хімічних компонентів, що відповідає коду УКТ ЗЕД групи 2817, і не містить ані рослинної, ані тваринної сировини, що є однією з основних характеристик для його віднесення до групи 2309.

Суди першої інстанції обґрунтовано не взяв до уваги висновок управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 31 липня 2019 року № 178, оскільки, вказаний висновок містить лише загальну інформацію про склад імпортованого товару, яка лише підтверджує наявність характеристики такого товару як хімічної речовини з основним компонентом - оксидом цинку, за якої він належить до класифікації за кодом , крім того вказаний висновок не містить чітких підсумків щодо класифікації досліджуваного товару.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про помилковість віднесення контролюючим органом імпортованого Товариством з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» товару до кормових добавок, а отже прийняте відповідачем рішення про визначення коду товару є протиправними та підлягають скасуванню.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 квітня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді А.Ю. Коротких

І.В. Федотов