Справа № 826/18618/14
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства доходів і зборів України, Головного управління ДФС у Київській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Київській області на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства доходів і зборів України «Про звільнення ОСОБА_1 » від 29.10.2014 №2165-о та поновити ОСОБА_1 на посаді начальника оперативного управління Головного управління Міндоходів у Київській області.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що звільнення із займаної посади вважає незаконним, а оскаржуваний наказ Міністерством доходів і зборів України прийнято всупереч положенням Конституції України, міжнародним договорам, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та інших норм міжнародного права, практиці Європейського суду з прав людини та чинному законодавству України, а саме: підпункту 1 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про очищення влади» щодо порушення відповідачем 1 порядку звільнення позивача із займаної посади та частини третьої статті 1 цього Закону щодо порушення застосування відповідачем 1 критерія здійснення очищення влади (застосування заборони).

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.01.2020 позов задоволено у повному обсязі.

Головним управління ДПС у Київській області до суду подано заяву про роз`яснення судового рішення, в якій просить роз`яснити порядок та спосіб виконання рішення, а саме зазначити конкретну суму стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць та утримання податків з сум стягнення на користь ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2020 в задоволені заяви про роз`яснення судового рішення відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, Головне управління ДПС у Київській області, подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та роз`яснити рішення суду.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, оскільки безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін. Крім того, відкладення розгляду справи спричинить невиправдане порушення процесуального строку її розгляду,

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відмовляючи в задоволені заяви про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.01.2020 суд першої інстанції виходив з того, що текст рішення є чітким та зрозумілим, та не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

З матеріалів справи убачається, що підставою звернення до суду з заявою про роз`яснення рішення стало незрозуміло, на думку заявника, яким чином виконати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2020 в адміністративній справі №826/18618/14, та просить зазначити конкретну суму стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць та утримання податків з сум стягнення, роз`яснити порядок та спосіб виконання рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 254 КАС України передбачено, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Тобто, роз`ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту та викладенні рішення суду в більш ясній і зрозумілій формі для його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Порядок роз`яснення судового рішення, визначений у ст. 254 КАС України, не може застосовуватись у випадку, якщо учасник справи не розуміє мотивації прийнятого судом рішення. У разі незгоди з рішенням суду учасники справи мають право на його апеляційне оскарження.

Як встановлено колегією суддів, зміст рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2020 є чітким і зрозумілим, також і в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць.

Так, рішенням визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства доходів і зборів України від 29 жовтня 2014 року №2165-о «Про звільнення ОСОБА_1 ». Поновлено ОСОБА_1 на службі в органах податкової міліції на посаді у Головному управлінні ДФС у Київській області, яка рівнозначна посаді начальника оперативного управління Головного управління Міндоходів у Київській області.

Стягнуто з Головного управління ДФС у Київській області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 409 947,72 грн. (чотириста дев`ять тисяч дев`ятсот сорок сім гривень сімдесят дві копійки). Стягнуто з Державної фіскальної служби України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн. (п`ять тисяч гривень нуль копійок).

Допущено негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в органах податкової міліції на посаді у Головному управлінні ДФС у Київській області, рівнозначній посаді начальника оперативного управління Головного управління Міндоходів у Київській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць.

При цьому, суд звернув увагу заявника на те, що визначення конкретної суми стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць та утримання податків з сум стягнення відноситься до компетенції відповідача.

Колегія суддів зазначає, що механізм, визначений ст.254 КАС України, не може використовуватися у випадку, якщо особі, яка бере участь у справі, не зрозуміло, наприклад, мотивації судового рішення або не погоджується з такою мотивацією.

Дослідивши зміст зазначеного вище рішення суду, колегія суддів вважає, що воно є чітким, зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує, а обставини, на які посилається заявник, фактично вказують на нерозуміння ним порядку виконання цього рішення в частині застосування норм матеріального права.

Таким чином, рішення яке просить роз`яснити заявник, по суті є чітким за змістом, оскільки не містить жодних положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння.

Виходячи з вищенаведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення рішення.

Колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції порушень норм матеріального та процесуального права при вирішенні вказаного питання не допущено.

Правова оцінка обставин у справі дана вірно, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, оскільки остання не містить обґрунтувань які могли б бути підставами для скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2020 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства доходів і зборів України, Головного управління ДФС у Київській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 02.10.2020