Справа № 480/4447/19
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 р.Справа № 480/4447/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: П`янової Я.В. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.,

представника позивача Матюхи Д.М.,

представників відповідача Дем`яненка О.М., Кондратенка Ю.М.,

представника третьої особи Харченка Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції у Сумській області на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 року, головуючий суддя І інстанції: О.В. Соп`яненко, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 20.03.20 року по справі № 480/4447/19

за позовом Державної екологічної інспекції у Сумській області

до Краснопільської районної організації Українського товариства мисливців та рибалок третя особа Сумська обласна організація Українського товариства мисливців

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державної екологічної інспекції у Сумській області, звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Краснопільської районної організації Українського товариства мисливців та рибалок у вигляді повної заборони використання державного мисливського фонду у мисливських угіддях до повного виконання вимог припису від 14.01.2019 № 05/08.Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року у задоволенні адміністративного позову Державної екологічної інспекції у Харківській області - відмовлено.

Позивач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та зазначив, що рішення суду першої інстанції є правомірним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачає.

Третя особа в судовому засіданні та у письмовому відзиві на апеляційну скаргу, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до вимог ст.308 КАС України та керуючись ст.229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що у період з 10.01.2019 по 16.01.209 позивачем проведено планову перевірку дотримання відповідачем вимог законодавства щодо екологічної безпеки.

За наслідками перевірки 14.01.2019 видано припис № 05/08 про усунення виявлених порушень (а.с. 17-18).

Наказом № 441-п від 01.04.2019 призначено позапланову перевірку контролю виконання приписів Краснопільською РО УТМР.

Відповідно до копії направлення від 01.04.2019 № 133/05 предметом перевірки є виконання відповідачем вимог припису № 05/08 від 14.01.2019 (а.с. 126-127).

За наслідками перевірки позивачем видано припис від 03.04.2019, яким зобов`язано відповідача вчинити певні дії для усунення виявлених у ході перевірки порушень. Зобов`язано розробити заходи по усуненню виявлених порушень, копію надати до Державної екологічної інспекції у Сумській області; створити єгерську службу; надати документи, що підтверджують витрати на відтворення та облік диких тварин за 2017 рік у звітності форми 2-ТП; проводити комплексні профілактичні заходи щодо викладки спеціальних препаратів, дегельмінтизації місць підгодівлі мисливських тварин і солонців (а.с. 19-24, 31 ).

Наказом позивача від 29.07.2019 № 441-п призначено позапланову перевірку виконання відповідачем вимог припису № 08/05 від 14.01.2019. З копії до направлення від 29.07.2019 № 424/08 також вбачається, що предметом перевірки є виконання вимог припису від 14.01.2019. (а.с. 128-129). З досліджених судом документів вбачається, що позивачем двічі призначалась позапланова перевірка з одного і того ж питання. Такі дії суперечать вимогам абз. 11 ч. 1 ст. 6 закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності відповідно до якого повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

За наслідками перевірки, призначеної наказом від 29.07.2019 позивачем складено акт, відповідно до якого у ході перевірки виявлено ряд порушень у вигляді невиконання вимог припису від 14.01.2019: неврегульовано відносини між відповідачем та власниками чи користувачами земельних ділянок відповідними договорами. Не створено єгерську службу, не проведено комплексні заходи, спрямовані на охорону, штучне відтворення, розселення, відновлення популяції лося та оленя та доведення чисельності до науково обґрунтованої; не обладнано у відповідності до санітарних вимог майданчик для обробки відстріляної дичини; не проводиться селекційний та вибірково-діагностичний відстріл з метою уточнення епізоотичної ситуації; не створюються кормові поля у достатній кількості, відсутні захисні посіви, посадки чагарників (ремізи), не облаштовано штучні водопої.

У зв`язку із тим, що виявлені в ході перевірки факти є порушенням природоохоронного законодавства, Державна екологічна інспекція у Сумській області звернулась до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді заборони використання державного мисливського фонду у мисливських угіддях Краснопільського товариства мисливців та рибалок.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Згідно ст. 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - державний нагляд (контроль)- діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

У відповідності до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275 (далі - Положення № 275) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно пп.5 п. 4 зазначеного Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. (п.7 Положення №275).

Згідно п. "в" ч. 1 ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

Отже, підставою для звернення з позовом до суду про застосування заходів реагування є виявлення органом нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, про що зазначається в акті перевірки.

Відповідно до ст. 19 ч.ч. 2, 3 закону України Про тваринний світ право використання об`єктів тваринного світу може бути також припинено на підставі рішення суду в разі систематичного невиконання підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановлених законодавством правил, норм та інших вимог або договірних обов`язків щодо охорони, використання і відтворення об`єктів тваринного світу, а також в інших випадках, передбачених законом. Припинення права спеціального використання об`єктів тваринного світу здійснюється в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ст. 30 ч. 2 закону України Про мисливське господарство та полювання користувачі мисливських угідь зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків добування мисливських тварин; виконувати біотехнічні заходи, виділяти мисливські угіддя для охорони і відтворення мисливських тварин, визначати пропускну спроможність мисливських угідь та забезпечувати їх упорядкування; раціонально використовувати державний мисливський фонд, не допускати погіршення екологічного стану мисливських угідь; проводити первинний облік чисельності і добування мисливських тварин, вивчати їх стан та характеристики угідь і в установленому порядку подавати цю інформацію органам, які здійснюють державний облік чисельності тварин та облік їх добування, ведення державного кадастру і моніторингу тваринного світу; негайно інформувати обласні, Київську, Севастопольську міські державні адміністрації, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах ветеринарної медицини, санітарного та епідемічного благополуччя населення, ветеринарні, санітарно-епідеміологічні служби про виявлення випадків захворювань тварин, погіршення стану середовища їх перебування, виникнення загрози знищення та загибелі тварин, здійснювати комплексні заходи щодо профілактики і боротьби із захворюваннями; обладнати згідно з ветеринарно-санітарними вимогами майданчики для оброблення відстріляної на полюванні дичини та забезпечити проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини, ветеринарно-санітарної експертизи дичини, призначеної для використання на харчові цілі; здійснювати охорону державного мисливського фонду, створювати єгерську службу; додержуватися режиму охорони тварин, занесених до Червоної книги України і включених до переліків видів тварин, які підлягають особливій охороні на території Автономної Республіки Крим та областей, у межах наданих у користування мисливських угідь; не допускати самовільного переселення або акліматизації тварин; не допускати до полювання мисливців у кількості, що перевищує пропускну спроможність мисливських угідь; проводити комплексні заходи, спрямовані на відтворення, у тому числі штучне, мисливських тварин, збереження і поліпшення середовища їх перебування, щорічно вкладати кошти на їх охорону і відтворення з розрахунку на 1 тисячу гектарів лісових угідь не менше тридцяти, польових - двадцяти п`яти, водно-болотних - двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; здійснювати заходи щодо виконання загальнодержавних і місцевих екологічних програм з питань охорони тваринного світу; самостійно припиняти використання мисливських тварин у разі погіршення їх стану та умов існування, зниження відтворювальної здатності та виникнення загрози знищення тварин, негайно вживати заходів до усунення негативних факторів впливу на тварин і середовище їх перебування; безперешкодно допускати до перевірки стану мисливських угідь, усіх об`єктів, де утримуються, перероблюються та реалізуються мисливські тварини, посадових осіб, уповноважених здійснювати державний контроль у галузі мисливського господарства та полювання, своєчасно виконувати їх законні вимоги.

Відповідно до ст. 30 ч. 3 закону України Про мисливське господарство та полювання у разі систематичного невиконання або порушення користувачем мисливських угідь зазначених вимог центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, або центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, може попередити користувача про необхідність усунення порушення у визначений термін чи заборонити використання державного мисливського фонду в угіддях цього користувача строком до двох років. Відповідно до ст. 4 ч. 5 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі Закон № 877-V) виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З наведених норм вбачається, що підставою для заборони використання державного мисливського фонду у мисливських угіддях Краснопільської РО УТМР може бути встановлення факту систематичного невиконання або порушення відповідачем вимог, встановлених ч. 2 ст. 30 закону України Про мисливське господарство та полювання.

В силу статті 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Частиною 5 ст. 4 Закону № 877-V встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст.7 Закону України № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 7, зазначеного закону, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Відповідно до ч. 9 ст. 4 Закону України № 877-V невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом. Відповідно до ч. 8 ст.7 Закону України № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Наведені правові норми свідчать про те, що припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, у якому мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень. Відповідно до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Сумської обласної ради від 26.07.1997 р. Краснопільській районній організації УТМР було надано у користування 84957 га мисливських угідь в межах Краснопільського адміністративного району.

В даний час Краснопільська районна організація УТМР є користувачем 6 га мисливських угідь (відповідно вказаного рішення Сумської обласної ради 26.07.1997, рішення Сумської обласної ради від 27.07.2012 і рішення Сумської обласної ради від 07.07. 2017 року. Термін користування мисливськими угіддями закінчується 26.07.2022.

01.08.2012року між Відповідачем і Державою в особі Сумського обласного управління лісового та мисливського господарства було укладено Типовий договір про умови ведення мисливського господарства. На підставі згаданих вище рішень Сумської обласної ради від 26.07.1997, 27.07.2012 і 07.07.2017 між Відповідачем і Сумським обласним управлінням лісового та мисливського господарства 25.07.2017 року укладено Додаткову угоду до вказаного Типового договору про умови ведення мисливського господарства від 01.08.2012.

Згідно Типового договору Відповідачу надано 7670 га лісових угідь, 53363 га польових угідь і 2333 га водно болотних угідь (разом 63366 га ).

Відповідно пункту 2.1 Типового договору Відповідач має право у встановленому порядку, за згодою власників або користувачів земельних ділянок, зводити у мисливських угіддях необхідні будівлі і біотехнічні споруди, здійснювати інші заходи, які не суперечать законодавству та інтересам власників або користувачів земельних ділянок.

На замовлення Відповідача спеціалізована державна експедиція виготовила Проект організації мисливського господарства, який погоджено і затверджено в установленому порядку. Проект є чинним до 2023 і містить схему єгерських обходів.

Штат єгерів укомплектований. Єгерська служба створена Відповідачем відповідно до ст. 29 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» і Проекту організації мисливського господарства. В той же час, згідно Статуту районні організації мають законні права здійснювати спільні заходи з іншими органами УТМР і акумулювати відповідні кошти.

Матеріалами справи встановлено, що відповідач повідомляв позивача про заходи по усуненню виявлених недоліків, вказаних в приписі ДЕІ у Сумській області від 14.01.2019 року б/н:, а саме:

На протязі 2012-2019 років було врегульовано відносини між власниками та користувачами земельних ділянок і користувачами мисливських угідь відповідними узгодженнями на різні терміни, які чинні на сьогоднішній день, що підтверджується матеріалами справи, зокрема копіями рішень сільських рад про надання дозволу на використання угідь та копіями аркушів погодження продовження терміну користування мисливськими угіддями з їх користувачами та власниками (а.с. 71-74).

Згідно от. 29 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» в Краснопільській районній організації УТМР створено єгерську службу згідно передбаченого нормативу, що підтверджується штатним розкладом.

Так, станом на 01.01.2019, встановлено, що у штаті Краснопільської РО УТМР працювало сім єгерів (а.с. 33). З копій наказів Сумської обласної організації УТМР вбачається, що у період з 2001 по 2017 рік у різний час на посаді єгерів Краснопільської РО УТМР прийнято сім осіб (а.с. 162-168). За цими особами закріплені обходи, що відображено у відповідних договорах (а.с. 141-147).

Крім того з пояснень представників відповідача та третьої особи слідує, що рішенням президії ради Сумської обласної організації УТМР з метою економії коштів районних організацій та уникнення необхідності ведення ними кадрової роботи повноваження видавати накази з особового складу надані голові президії ради Сумської обласної організації УТМР. На підтвердження таких пояснень надано витяг з протоколу засідання президії ради про передачу таких повноважень у 2019 році (а.с. 134).

Пункт 4 припису було виконано наданням Сумською обласною організацією УТМР відповідних звітів та документів.

Розроблено картографічні схеми розподілу єгерських обходів з визначенням відтворюваних ділянок та місцем розташування біотехнічних споруд.

Відтворювальні ділянки належно оформлені, що підтверджується витягом з протоколу засідання ради Краснопільської РО УТМР про виділення відтворювальних ділянок та актами про встановлення штучних гнізд .

Облік добування мисливських тварин та пернатої дичини ведеться в журналах встановленого зразка і відповідає даним державної статистичної звітності 2-ТП (полювання).

Викладка кормів для підгодівлі диких тварин в мисливських угіддях проводиться регулярно.

Розроблено проект ліміту використання мисливських тварин державного мисливського фонду у сезоні полювання 2019-2020рр.

Складено зведену відомість обліку чисельності мисливських тварин згідно даних матеріалів первинного обліку.

Розроблено картографію поселень та місць перебування тварин, занесених до Червоної книги України.

Було проведено комплексні профілактичні заходи щодо викладки спеціальних препаратів, дегельмінтизації місць підгодівлі мисливських тварин та дезінфекції годівниць і солонців у мисливських угіддях, що підтверджується актами проведення дезінфекції, договором про ветеринарне обслуговування

Були створені кормові поля: обхід №3 - 1 га., обхід № 1 - 0,3га, та в обході № 7 - 0,3 га, де вирощувалася кукурудза та топінамбур.

Останній раз селекційний відстріл диких тварин було проведено у 2015 році. Протягом 2016-2018 років було проведено депопуляцію диких кабанів.

В угіддях в достатній кількості збудовано біотехнічних споруд для підгодівлі диких тварин, що підтверджується комісією впорядкування мисливських угідь та актами про наявність біотехнічних споруд (годівниці, підгодівельні майданчики, солонці, штучні гнізда, кормосховища, тощо).

Для оброблення відстріляної дичини обладнано майданчик в обході № 5, що підтверджується актом.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає помилковою позицію позивача щодо невиконання вимог припису, оскільки підставою для винесення припису повинно бути встановлення конкретних порушень окремим суб`єктом, які необхідно усунути протягом визначеного державним інспектором строку. При цьому в приписі має бути зазначені не загальні вимоги, а обґрунтовані, обов`язкові, конкретні окремі дії, які повинен вчинити суб`єкт господарювання для усунення виявлених порушень.

Загальні вказівки у приписі, без зазначення конкретних дій, які відповідачеві необхідно вчинити або утриматись від їх вчинення, є дефектом змісту такого припису, що робить неможливим його виконання і, як наслідок, нівелює правове значення такого акту реагування суб`єкта владних повноважень, оскільки відсутній однозначний спосіб його виконання.

Вказана позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постановах від 18.12.2018 року по справі №804/7878/14.

Крім того, як було зазначено вище, частиною 3 статті 30 Закону України Про мисливське господарство та полювання підставами для заборони використання державного мисливського фонду визначено систематичне порушення чи невиконання обов`язків, встановлених частиною другою цієї статті.

Позивачем при проведенні планової перевірки встановлено ряд порушень, у зв`язку з цим видано припис від 14.01.2019. Також проведено дві позапланові перевірки виконання вимог припису.

Проте, судова колегія зауважує, що навіть за умови встановлення у ході позапланової перевірки факту невиконання чи часткового виконання вимог припису від 14.01.2019, відсутні підстави вважати, що обов`язки, встановлені ч. 2 ст. 30 закону України Про мисливське господарство та полювання відповідачем не виконуються чи порушуються систематично.

Також колегія суддів зазначає, що припинення права користування є крайнім заходом реагування захід реагування на порушення в сфері охорони навколишнього природного середовища.

Позивачем не доведена необхідність застосування до товариства саме крайнього заходу, у вигляді припинення права користування.

Державною екологічною інспекцією в Сумській області не обґрунтована не можливість застосування до відповідача інших заходів реагування, які передбачені вищенаведеними нормами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про мисливське господарство та полювання» та нормами КУпАП України.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції про те, що підстави для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді заборони використання державного мисливського фонду у мисливських угіддях Краснопільського товариства мисливців та рибалок відсутні, а позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Сумській області - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 року по справі № 480/4447/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Я.В. П`янова Л.В. Любчич

Повний текст постанови складено 01.10.2020 року