Справа № 520/12983/2020
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

29 вересня 2020 р. Справа № 520/12983/2020

22:20 год.

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Турко А.В.,

за участі представника позивача - Надобко Т.Ю.,

представників відповідача - Бакун Д.І., Василевського І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" (, адреса: 61052, Харківська область, м. Харків, вул. Суздальські ряди, буд. 9, офіс 811)

до Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області (, адреса: 62433, Харківська область, м. Люботин, вул. Шевченка, буд. 130)

про визнання протиправним та скасування листа, визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Харківська обласна організація Політичної партії "Партія Шарія" звернулась з адміністративним позовом до Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним і скасувати лист Голови Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 25.09.2020 р. вих. №4.

2. Визнати протиправною бездіяльністю бездіяльність Люботинської міської територіальної комісії щодо неприйняття рішення щодо реєстрації кандидатів поданих Харківською обласною організацією Політичної партії "Партія Шарія".

3. Зобов`язати Люботинську міську територіальну виборчу комісію Харківського району Харківської області зареєструвати кандидатами у депутати Люботинської міської ради Харківського району Харківської області на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 від Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" осіб внесених до єдиного та територіальних виборчих списків.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 відкрито провадження в адміністративній справі.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що постановою ЦВК від 08 серпня 2020 року № 160 були призначені перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року. Згідно Довідки №10 про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року, представник ТВК Василевський Ігор Олександрович, прийняв у 22 год. 25 хв. 24.09.2020 такі документи:

- заява місцевої організації політичної партії про реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради Харківського району Харківської області - на 2 арк.;

- територіальні виборні списки кандидатів у депутати - на 8 арк. та електронному носії;

- заяви осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати про згоду балотуватися кандидатами в депутати від цієї організації політичної партії - на 21 арк.;

- автобіографії осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати на 21 арк. та електронному носії;

- заяви про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини кожного кандидата в депутати - на 21 арк.;

- документ про внесення грошової застави - на 1 арк.;

- фотографії осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати розміром 4х6 см (по 1 фотографії кожного з кандидатів) - на 26 арк. та електронному носії;

- копії першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати - на 21 арк.;

- передвиборна програма місцевої організації політичної партії - на 2 арк. та електронному носії.

Також, представник позивача зазначає, що 26.09.2020 з розміщеного Люботинською міською територіальною виборчою комісією на дошці оголошень листа 25.09.2020 позивачу стало відомо, що Люботинська міська територіальна виборча комісія Харківського району Харківської області не розглянула заяву Позивача на підставі ч. 3 ст. 222 Виборчого кодексу України. (надалі за текстом - ВК України).

Крім того, 26.09.2020 позивач звернувся з заявою до Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області з вимогою надати (видати нарочно) у встановленому законом порядку копію рішення про відмову в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати Любитинської міської ради Харківського району Харківської області на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

Заява зареєстрована членом Люботинської міської територіальної виборчої комісії Манойло В.І. в журналі реєстрації документів, заяв і скарг у виборчій комісії, вхід. №1 від 26.09.2020.

26.09.2020 позивач отримав від Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області документ у формі листа за підписом Голови Люботинської міської ТВК Харківського району Харківської області Д. Бакун, вих. № 4 від 25.09.2020.

У зазначеному документі відповідачем зазначається, що на момент подання документів до заяви не додані:

- заяви про наявність (відсутність заборгованості) зі сплати аліментів на утримання дитини кожного кандидата в депутати;

- копії першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати - 20 шт..

Однак, на думку представника позивача відповідно довідці № 10 про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25.10.2020, Відповідач прийняв зазначені документи.

Крім того, представник позивача зазначає, що лист Голови Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 25.09.2020, вих. №4, прийнятий одноособово, суперечить вимогам законодавства.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 29.09.2020 о 10 год. 22 хв. вх.№01-26/73731/2020 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечував, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог.

Присутній у судовому засіданні 29.09.2020 представник позивача підтримала позовні вимоги та просила суд позов задовольнити з підстав та мотивів, викладених у позовній заяві.

Представники відповідача проти позову заперечували та просили відмовити у його задоволенні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до довідки № 10, наданої представником позивача від 24 вересня 2020 року про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року представником територіальної виборної комісії Василевським Ігорем Олександровичем прийнято документи:

- заява місцевої організації політичної партії про реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради Харківського району Харківської області - на 2 арк.;

- рішення зборів, конференції місцевої організації політичної партії про висування кандидатів у депутати - на 1 арк.;

- єдиний виборчий список кандидатів у депутати - на 4 арк. та електронному носії;

- територіальні виборні списки кандидатів у депутати - на 8 арк. та електронному носії;

- заяви осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати про згоду балотуватися кандидатами в депутати від цієї організації політичної партії - на 21 арк.;

- автобіографії осіб , включених до виборчих списків кандидатів у депутати на 21 арк. та електронному носії;

- заяви про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини кожного кандидата в депутати - на 21 арк.;

- документ про внесення грошової застави - на 1 арк.;

- фотографії осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати розміром 4х6 см (по 1 фотографії кожного з кандидатів) - на 26 арк. та електронному носії;

- копії першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати - на 21 арк.;

- передвиборна програма місцевої організації політичної партії - на 2 арк. та електронному носії.

Відповідно довідці № 10, наданої представниками відповідача, від 24 вересня 2020 року про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року представником територіальної виборної комісії Василевським Ігорем Олександровичем прийнято документи:

- заява місцевої організації політичної партії про реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради Харківського району Харківської області - на 2 арк.;

- рішення зборів, конференції місцевої організації політичної партії про висування кандидатів у депутати - на 1 арк.;

- єдиний виборчий список кандидатів у депутати - на 4 арк. та електронному носії;

- територіальні виборні списки кандидатів у депутати - на 8 арк. та електронному носії;

- заяви осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати про згоду балотуватися кандидатами в депутати від цієї організації політичної партії - на 21 арк.;

- автобіографії осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати на 21 арк. та електронному носії;

- документ про внесення грошової застави - на 1 арк.;

- фотографії осіб, включених до виборчих списків кандидатів у депутати розміром 4х6 см (по 1 фотографії кожного з кандидатів) - на 26 арк. та електронному носії;

- копії першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати - на 1 арк.;

- передвиборна програма місцевої організації політичної партії - на 2 арк. та електронному носії.

Суд зазначає, що довідки №10 від 24 вересня 2020 року про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року, надані учасниками справи містять розбіжності, а саме:

- у довідці наданою представником позивача зазначено факт подачі заяв про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини кожного кандидата в депутати - на 21 арк., однак у довідці наданою представниками відповідача заперечується цей факт;

- у довідці наданою представником позивача зазначено факт подачі копій першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати - на 21 арк., коли у довідці наданою представниками відповідача зазначені документи подані на 1 арк..

В ході розгляду адміністративної справи окреслені документи в оригіналах були оглянуті судом, вищезазначені розбіжності були підтвердженні.

З урахуванням вище встановленого суд звертає увагу на зміст заяви голови Харківської обласної організації Політичної партії «Партія Шарія» від 23.09.2020, згідно з додатками якої вбачається відсутність документів:

- заяви про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини кожного кандидата в депутати;

- копій першої та другої сторінок паспорта громадянина України у вигляді паспортної книжечки або копії лицьового та зворотного боків паспорта громадянина України у вигляді картки кожного кандидата в депутати.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (Nadtochiy v. Ukraine, заява N 7460/03, § 26) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Отже, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Рішення Європейського суду з прав людини і основоположних свобод по справі "Бендерський проти України" орієнтує судову практику застосовувати при оцінці доказів стандарт доказування "баланс ймовірностей" (balance of probabilities).

Зважаючи на встановлений процесуальним законом обов`язок доказування, суд з огляду на баланс ймовірностей приходить до висновку про те, що стверджуванні позивачем обставини щодо наявності вищезазначених документів як додатків до довідки № 10 не узгоджуються з часовим виникненням документів.

Оскільки факт відсутності документів в заяві голови Харківської обласної організації Політичної партії «Партія Шарія» від 23.09.2020 з боку представника позивача не спростовано, а судом в ході розгляду справи протилежного не встановлено та як наслідок не обґрунтовано та не доведено появу цих документів як додатків до неї при її поданні 24.09.2020.

Таким чином суд розглядаючи наявні розбіжності у довідках № 10 з боку позивача та відповідача через призму наданих доказів вважає, що відповідач як суб`єкта владних повноважень виконав встановлений процесуальним законом обов`язок доказування, зміст документів наданих з боку відповідача є переконливим, у той час як з боку позивача вищезазначені обставини та факти належними доказами не спростовано.

Крім того, представник відповідача, Василевський І.О., у судовому засіданні, зазначив, що підписи на зазначених довідках про прийняття територіальною виборною комісією документів, поданих на реєстрацію кандидатів у депутати Люботинської міської ради на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року належать йому, проте на його думку маються дописування.

Щодо позовних вимог 1 та 2 заявлених з боку позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 227 ВК України зазначено, що подання документів до відповідної виборчої комісії для реєстрації кандидатів у депутати закінчується за тридцять днів до дня голосування.

Згідно з ч. 3 ст. 222 ВК України зазначено, що територіальна виборча комісія не розглядає документи, зазначені у частині першій цієї статті, якщо вони подані з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 227 цього Кодексу, про що повідомляється суб`єкта звернення листом за підписом голови комісії або за його дорученням - члена територіальної виборчої комісії.

Враховуючи часові проміжки подачі документів з боку позивача до відповідача, суд констатує про їх надходження о 22 годині 25 хвилин 24.09.2020, окреслена обставина не заперечувалась з боку представників сторін в ході розгляду справи.

Положеннями ч. 4 ст. 230 ВК України передбачено, що рішення про відмову в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови повинно містити вичерпні підстави відмови. Копія цього рішення не пізніше наступного дня після його прийняття видається (направляється) представнику організації партії (у разі висування такої особи організацією партії) та кандидату в депутати, кандидату на посаду сільського, селищного, міського голови (у разі самовисування).

Суд констатує, що з боку відповідача не приймалось рішення про відмову в реєстрації кандидата чи кандидатів за результатами розгляду заяви від 23.09.2020.

26.09.2020 позивач звернувся до відповідача з заявою про надання рішення про відмову в реєстрації, однак отримав лист № 4 від 25.09.2020.

В ході розгляду справи судом встановлено, що окреслений лист складено як наслідок за результатами складання протоколу № 6 засідання відповідача 25.09.2020 о 17 год. 05 хв. В рамках якого слухали інформацію голови відповідача про подання документів позивачем і про відсутність заяв про заборгованість по аліментам всіх з єдиного територіального списку та відсутність 20 копій паспорта 1 та 2 сторінок.

За результатами цього питання вирішили: «оставити без розгляду заяву Харківської обласної організації Політична партія «Партія Шарія», про що повідомити листом представника партії». За це рішення проголосували 12 членів відповідача.

Враховуючи вищенаведене суд констатує, що лист № 4 від 25.09.2020 є повідомленням інформаційного характеру та наслідком прийняття рішення наведеного у протоколі № 6 від 25.09.2020 та не має ознак самостійного рішення, та як наслідок окреслена позовна вимога не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України зазначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як роз`яснив Верховний Суд України у пункті 3 постанови Пленуму від 18.12.2009 №14 "Про судове рішення", вихід за межі позовних вимог - це вирішення незаявленої вимоги, задоволення вимоги позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено.

Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять. З цього випливає, що вихід за межі позовних вимог можливий за наступних умов:

- лише у справах за позовами до суб`єктів владних повноважень, оскільки лише в цьому випадку відбувається захист прав та інтересів позивача;

- повний захист прав позивач неможливий у спосіб, про який просить позивач. Повнота захисту полягає в ефективності відновлення його прав;

- вихід за межі позовних вимог повинен бути пов`язаний із захистом саме тих прав, щодо яких подана позовна заява.

Судова влада реалізується шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур (частина перша статті 124 Конституції України, частина друга статті 1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"). Суд є конституційно визначеним державним інститутом, який правомочний захищати права і свободи людини і громадянина, завданням якого є здійснення правосуддя, забезпечення права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України (стаття 55, розділ VIII Конституції України, стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"). Судовий захист вважається найбільш дієвою гарантією відновлення порушених прав і свобод людини і громадянина.

Наведені та інші положення КАС України дають підстави стверджувати, що в адміністративному судочинстві діє презумпція неправомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, який зобов`язаний в порядку судової процедури, визначеної законом, довести суду правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності. Отже, адміністративне судочинство - це специфічний вид судочинства, де твердження особи про порушення прав вважаються правомірними, поки владний суб`єкт не доведе перед судом протилежне. Правомірні твердження про порушення прав і свобод підлягають в першу чергу негайному захисту.

З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та визнати протиправними дії Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області щодо залишення без розгляду заяву Харківської обласної організації Політична партія «Партія Шарія» від 23.09.2020, оскільки судом не встановлено жодного законодавчого обґрунтування цьому.

Стосовно позовної вимоги 3 заявленої з боку позивача, суд зазначає наступне

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Як випливає зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої 11.03.1980 на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Суд зауважує, що суд є правозастосовуючим органом, тобто, не створюючи нових правових норм, не підміняючи собою органи виконавчої та законодавчої влади, на підставі закону у встановленому процесуальним законом порядку вирішує справи.

В Постанові Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 за № 13 викладено позицію щодо неможливості суду підміняти собою органи владних повноважень, згідно якої суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймаючи замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зазначається, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 19 Конвенції передбачено, що для забезпечення дотримання Високими Договірними Сторонами, однією з яких є Україна, їхніх зобов`язань за Конвенцією та протоколами до неї, створюється Європейський суд з прав людини. Він функціонує на постійній основі. Статтею 46 Конвенції передбачено, що Високі Договірні Сторони зобов`язуються виконувати остаточні рішення Суду в будь-яких справах, у яких вони є сторонами.

Згідно із рішеннями Європейського суду з прав людини по справах: "Класс та інші проти Німеччини" від 6 вересня 1978 року, "Фадєєва проти Росії" (Заява № 55723/00), Страсбург, від 9 червня 2005 року, "Кумпене і Мазере проти Румунії" (Заява N 33348/96), Страсбург, від 17 грудня 2004 року - завдання суду при здійсненні його контрольної функції полягає не в тому, щоб підміняти органи влади держави, тобто суд не повинен підміняти думку національних органів будь-якою своєю думкою.

Також, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі "Рисовський проти України" (№ 29979/04) визнав низку порушення пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, серед іншого, розкрито елементи змісту принципу "доброго врядування".

Цей принцип, зокрема, передбачає, що у разі якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (див. рішення у справах "Beyeler v. Italy" № 33202/96, "Oneryildiz v. Turkey" №48939/99, "Moskal v. Poland" № 10373/05).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що реєстрація кандидатів у депутати Люботинської міської ради Харківського району Харківської області на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року від Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" осіб внесених до єдиного та територіальних виборчих списків є питанням саме дискреційних повноважень відповідача.

Таким чином, визначення судом конкретного рішення, яке має бути прийнято суб`єктом владних повноважень за результатом розгляду заяви, за умови, що передбаченого законом рішення такий суб`єкт ще не приймав, є передчасним і не буде відповідати засадам і завданню адміністративного судочинства, яке полягає у здійснені судового контролю правомірності тих рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які ним прийняті, вчинені чи допущені.

Як вказувалось вище судом, частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушених прав позивача буде зобов`язати Люботинську міську територіальну виборчу комісію Харківського району Харківської області повторно розглянути заяву за підписом голови Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" від 23.09.2020.

За таких обставин суд приходить до висновку, що в іншій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить із наступного.

Частиною 9 ст. 273 КАС України передбачено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Разом із тим, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з даним позовом судовий збір позивачем сплачено не було.

Розподіл судових витрат належить провести за правилами ст.ст.139, 143, ч.9 ст.273 КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року - 2102 грн.

Отже, враховуючи заявлені позовні вимоги позивача, та часткове задоволення позову Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія", суд приходить до висновку, що ставка судового збору за подання даного позову складає у сумі 1051,00 грн..

Відповідно до абз.2 ч.4 ст.15 Закону України "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що з відповідача підлягає стягнення в дохід Державного бюджету України судовий збір у загальному розмірі 1051,00 грн.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246, 273, 278 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" (, адреса: 61052, Харківська область, м. Харків, вул. Суздальські ряди, буд. 9, офіс 811) до Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області (, адреса: 62433, Харківська область, м. Люботин, вул. Шевченка, буд. 130) про визнання протиправним та скасування листа, визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Вийти за межі позову.

Визнати протиправними дії Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області щодо залишення без розгляду заяву Харківської обласної організації Політична партія «Партія Шарія» від 23.09.2020

Зобов`язати Люботинську міську територіальну виборчу комісію Харківського району Харківської області повторно розглянути заяву за підписом голови Харківської обласної організації Політичної партії "Партія Шарія" від 23.09.2020.

У задоволенні адміністративного позову в іншій частині - відмовити.

Стягнути з Люботинської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області (, адреса: 62433, Харківська область, м. Люботин, вул. Шевченка, буд. 130) в дохід Державного бюджету України (, адреса: м. Київ, вул. Липська, 18/5, реквізити рахунку: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UА6026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106) суму судового збору у розмірі 1051,00 грн. (одна тисяча п`ятдесят одна гривня 00 копійок).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 272 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими частиною 2 статті 278 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом двох днів з дня його проголошення.

Повне рішення суду складено та проголошено у судовому засіданні 29 вересня 2020 року.

Суддя Супрун Ю.О.