Справа № 826/2214/17
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року м. Київ № 826/2214/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до треті особи Київської міської ради 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

за участю:

представника позивача - Школяра Андрія Вячеславовича (дов. від 20.10.2017 за реєстр. № 740),

представника відповідача - Глобенко Лесі Василівни (дов. від 22.03.2018 №225-КМ-1120),

третьої особи 1 - не прибув,

третьої особи 2 - не прибула,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення, оформленого протоколом від 17.02.2015 №6 Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради в частині відхилення проекту рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 ", зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішенням, яке оформлено протоколом від 17.02.2015 №6 Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради безпідставно відхилено проект рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 " та відмовлено у погодженні приватизації земельної ділянки, оскільки відповідно до Постанові Верховної ради України від 13.01.2009 №850-V «Про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. М.М. Гришка НАН України» з метою збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України було введено мораторій лише на виділення земельних ділянок на відстані не менше 200 метрів від меж земельної ділянки Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України до моменту встановлення його охоронної зони, однак відповідного мораторію на приватизацію відповідних земельних ділянок введено не було.

Відповідач проти позовних вимог заперечив надав суду письмові заперечення на адміністративний позов в яких просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі з огляду на те, що проект рішення від 04.11.2014 ПР-5943 "Про приватизацію земельної ділянки - громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 " 17.03.2015 розглянутий на засіданні постійної комісії Київради з питань містобудування, архітектури та землекористування та за результатами його розгляду вирішено відхилити зазначений проект рішення, у зв`язку з тим, що земельна ділянка розташована у 200-метровій буферній зоні Національного ботанічного саду ім. Гришка. Також відповідач зазначив про те, що позивач не є належним користувачем чи власником земельної ділянки на АДРЕСА_1 та за відповідною адресою розташований лише фундамент зруйнованої будівлі, яка належить позивачу та третім особам.

Позивачем подано суду відповідь на відзив в якій зазначено про те, що право користування спірною земельною ділянкою на АДРЕСА_1 виникло на підставі рішення Виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 26.06.1956 №957 в якому чітко визначено що земельна ділянка залишена в тимчасовому користуванні та крім того, факт виділення в користування вказаної земельною ділянкою та перехід її в користування позивача неодноразово доводився судом в описовій частині судових рішень всіх інстанцій, які були додані до матеріалів адміністративної справи №826/2214/17 як доказ.

Відповідачем подано суду заперечення на відповідь на відзив в яких вказано про те, що твердження Позивача, що вся земельна ділянка під будинком на спірній земельній ділянці перейшла в їх користування з придбанням житлового будинку на АДРЕСА_1 не відповідає законодавству, адже її площа складає 1820 кв.м., що є більше максимально можливої площі визначеної статтею 37 Земельного кодексу України 1990 року.

У судовому засіданні суд ухвалив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження. Під час розгляду справи, суд встановив наступне.

На підставі рішення Виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів трудящих від 26.06.1956 №957 «Про висновки обміру земель в забудованих кварталах Ленінського, Подільського, Печерського, Дарницького, Молотовського та Жовтневого районів» в кварталі №2764 за землекористувачами була зареєстрована земельна ділянка на АДРЕСА_2 ) площею 1820 кв.м. та 274 кв.м. залишено в тимчасовому користуванні.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 30.05.1997 (серія ААК №449681, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пищенко Т.Г., зареєстрованого в реєстрі за №2-2405 та записаного в реєстрову книгу за реєстром №6088 від 08.12.1997 p.), а також технічного паспорту Київського міського БТІ на одноквартирний (садибний) житловий будинок, громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на праві приватної власності належить в рівних частках (по 1/3) житловий будинок (літ. А), розташований за адресою АДРЕСА_2 .

У 2013 році власники житлового будинку, який розташований за адресою АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з метою приватизації прилеглої земельної ділянки звернулись до Київської міської ради в особі Київського міського голови.

На підставі доручення заступника міського голови - секретаря Київради від 21.11.2013 p. №08/М-3659, №08/М-3661, договору на виконання робіт від 26.11.2013 №1.5-А/26.11, технічного завдання на виконання робіт, було замовлено виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) Товариству з обмеженою відповідальністю «Головземпроект».

На підставі розробленої Товариством з обмеженою відповідальністю «Головземпроект» технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (реєстраційно-обліковий код земельної ділянки 82:277:0225) Київською міською державною адміністрацією підготувлено проект рішення Київської міської ради "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) та направлено для подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради, відповідно до регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 14.07.2011 № 383/5770.

На засіданні комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування 23.12.2014 прийнято рішення оформлено протоколом № 13, яким ухвалено відкласти розгляд проекту рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " та направити вищезазначений проект рішення разом з матеріалами кадастрової справи П-9043 на розгляд до постійної комісії Київради з питань екологічної політики, оскільки ця земельна ділянка потрапляє до 200 метрової зони Національного ботанічного саду ім. Ч.М. Гришка НАН України.

20.01.2015 за результатами засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики складено протокол № 1 відповідно до пункту XV якого за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) вирішено враховуючи розташування земельної ділянки у 200- метровій буферній зоні Національного ботанічного сум ім. Гришка відхилити проект вказаного рішення.

На засіданні постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування 17.03.2015 прийнято рішення оформлене протоколом № 6, яким ухвалено підтримати пропозицію, викладену у витязі з протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики від 20.01.2015 № 08/288/03-1 та відхилити проект рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " враховуючи розташування земельної ділянки у 200- метровій буферній зоні Національного ботанічного сум ім. Гришка.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Оскаржуване рішення було прийнято 17.03.2015, а отже до спірних правовідносин мають застосовуватись норми права чинні на момент їх існування.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктами "а", "б" та "в" частини першої статті 9 Земельного кодексу України встановлено, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Частиною другою статті 83 Земельного кодексу України встановлено, що у комунальній власності перебувають: усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до пункту 34 частини першої статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною першою статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Статтею 118 Земельного кодексу України визначено порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами.

Частинами першою та другою вказаної статті визначено, що громадянин, зацікавлений у приватизації земельної ділянки, яка перебуває у його користуванні, подає заяву до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо приватизації земельних ділянок приймається у місячний строк на підставі технічних матеріалів та документів, що підтверджують розмір земельної ділянки.

Згідно з частиною першою статті 23 Регламенту Київської міської ради, який затверджено рішенням Київської міської ради, від 12.11.2014 № 351/351 проекти рішень Київради реєструються в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради. Проект рішення Київради, поданий з дотриманням вимог частин другої - десятої статті 21 цього Регламенту, реєструється не пізніше двох днів з дня надходження.

Частиною четвертою статті 23 вказаного Регламенту встановлено, що протягом трьох днів з дня реєстрації проекту рішення Київський міський голова або заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення профільній постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається профільною з попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям відповідно до їх функціональної спрямованості.

Відповідно до частин шостої та сьомої статті 23 Регламенту Київської міської ради, який затверджено рішенням Київської міської ради, від 12.11.2014 № 351/351 постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом чотирнадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення у комісії опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення: підтримують проект рішення Київради: візують проект рішення без зауважень; візують проект рішення із зауваженнями чи пропозиціями; відхиляють проект рішення. Зауваження чи пропозиції викладаються у висновку постійної комісії та направляються до профільної постійної комісії. Висловлені зауваження та пропозиції постійних комісій є обов`язковими для розгляду профільною постійною комісією Київради. У разі ненадходження до профільної постійної комісії письмової інформації про результати розгляду постійною комісією проекту рішення протягом встановленого цією частиною строку, проект рішення вважається погодженим такою постійною комісією. Профільна постійна комісія протягом тридцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення у комісії опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення: підтримує проект рішення Київради: візує проект рішення без зауважень; візує проект рішення із зауваженнями чи пропозиціями; за згодою суб`єкта подання направляє проект рішення на доопрацювання, в тому числі шляхом створення робочої групи постійної комісії для доопрацювання проекту рішення; відхиляє проект рішення.

Згідно з частиною чотирнадцятою статті 23 вказаного Регламенту у разі відхилення проекту рішення профільна постійна комісія направляє проект рішення суб`єкту подання з відповідним висновком. Відхилений або не розглянутий профільною постійною комісією у встановлений частиною сьомою цієї статті строк проект рішення може бути поданий суб`єктом подання для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради, яке розглядає такий проект в порядку, визначеному частиною дев`ятою цієї статті.

Отже, громадянин, зацікавлений у приватизації земельної ділянки, яка перебуває у його користуванні, подає заяву до відповідного органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки комунальної власності у власність, зокрема, до Київської міської ради, яка на підставі технічних матеріалів та документів, що підтверджують розмір земельної ділянки у місячний строк приймає рішення щодо приватизації земельних ділянок. При цьому Регламентом Київської міської ради, який затверджено рішенням Київської міської ради, від 12.11.2014 № 351/351 встановлено, що протягом трьох днів з дня реєстрації проекту рішення Київський міський голова або заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення профільній постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається профільною з попереднього розгляду відповідного проекту рішення та яка протягом тридцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення у комісії опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення: підтримує проект рішення Київради: візує проект рішення без зауважень; візує проект рішення із зауваженнями чи пропозиціями; за згодою суб`єкта подання направляє проект рішення на доопрацювання, в тому числі шляхом створення робочої групи постійної комісії для доопрацювання проекту рішення; відхиляє проект рішення.

На засіданні постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування 17.03.2015 прийнято рішення оформлене протоколом № 6, яким відхилено проект рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ".

Єдиною підставою для відхилення проекту рішення зазначено те, що земельна ділянка на АДРЕСА_3 - метровій буферній зоні Національного ботанічного сум ім. Гришка.

Постановою Верховної Ради України від 13.01.2009 №850-V «Про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. М.М. Гришка НАН України» введено мораторій на виділення земельних ділянок на відстані не менше 200 метрів від меж земельної ділянки Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України до моменту встановлення його охоронної зони.

Отже вказаною постановою введено мораторій виключно на виділення земельних ділянок на відстані не менше 200 метрів від меж земельної ділянки Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України до моменту встановлення його охоронної зони та не передбачено жодних обмежень щодо вчинення дій відносно земельних ділянок, які перебувають у відповідній зоні та вже були виділені у користування/власність.

У 2013 році позивач та треті особи, як власники житлового будинку, який розташований за адресою АДРЕСА_2 , який було ними набуло у власність на підстави договору купівлі-продажу від 30.05.1997 (серія ААК №449681, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пищенко Т.Г., зареєстрованийв реєстрі за №2-2405 та записаний в реєстрову книгу за реєстром №6088 від 08.12.1997 p.) звернулись до відповідача з метою приватизації прилеглої земельної ділянки.

Як вбачається з проекту рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) його складено не щодо виділення позивачу та третім особам земельної ділянки, а щодо передання земельної ділянки у власність шляхом її приватизації.

Посилання відповідача на факт того, що земельна ділянка на АДРЕСА_1 не могла бути передана позивачу та третім особам у власність шляхом приватизації оскільки не перебувала у користуванні позивача та третіх осіб суд вважає необґрунтованими з огляду на наступне.

Колегією суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України в рішенні від 28.05.2008 у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , Київського міського бюро технічної інвентаризації, треті особи : Перша Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Ліщенко Тетяна Георгіївна, головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, про визнання свідоцтва про право власності, договорів купівлі-продажу недійсними та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, копія якого наявна в матеріалах справи зазначила наступне: "Печерським районним судом м. Києва також вірно встановлено, що домоволодіння Монтьєвих фактично існувало до квітня 2001 року, про що свідчать довідки-характеристики видані БТІ м. Києва 20 грудня 1996 року ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , 15 січня 1997 року ОСОБА_5 ,21 січня 1997 року ОСОБА_6 , а також відмітка БТІ м. Києва в інвентаризаційній справі домовласності АДРЕСА_2 про погашення документів з приводу знесення вказаного будинку від 24 квітня 2001 року. Тому висновки судів щодо фактичної відсутності предмету договору, у зв`язку із його знесенням, укладеного між ОСОБА_10 і ОСОБА_7 не відповідають встановленим судами у їх судових рішеннях від 8 грудня 2003 року та 5 березня 2004 року обставинам справи, які в силу положень ч. 3 ст. 61 ЦПК України не доказуються заново.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 30 ЗК України в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, при переході права власності на будівлю і споруду разом з цими об`єктами переходить і право власності або право користування земельною ділянкою без зміни її цільового призначення, якщо інше не передбачено в договорі відчуження. Оскільки перехід права власності на спірний будинок до Монтьєвих відбувся на підставі договору купівлі-продажу, то з моменту укладення договору до них перейшло і право користування земельною ділянкою розміром 1820 кв.м. по АДРЕСА_2 . Відомості про те, що право ОСОБА_10 на користування земельною ділянкою у встановленому законом порядку було припинено, у матеріалах справи відсутні та не були доведені позивачкою у встановленому законом порядку."

Статтею 360 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції чинній станом на 28.05.2008) встановлено, що ухвалені Верховним Судом України рішення або постановлені ним ухвали набирають законної сили з моменту їх проголошення і оскарженню не підлягають.

Частиною першою статті 14 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції чинній станом на 28.05.2008) визначено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Згідно з частиною другою статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частинами п`ятою та шостою статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Відповідачем доказів на спростування фактів встановлених Колегією суддів Судової палати у цивільних справах Верховного суду України в рішенні від 28.05.2008 суду надано не було.

Посилання відповідача на те, що рішення уповноваженим органом щодо надання позивачу земельної ділянки у користування на АДРЕСА_1 не приймалось та до позивача при переході права власності на будівлю за вказаною адресою право користування земельною ділянкою не перейшло суд вважає необґрунтованими, оскільки відповідним обставинам було надано оцінку колегією суддів Судової палати у цивільних справах Верховного суду України в рішенні від 28.05.2008 та вони жодним чином не спростовують висновки викладені в зазначеному рішенні.

З огляду на зазначене враховуючи те, що земельна ділянка на АДРЕСА_1 станом на дату прийняття Верховної радою постанови від 13.01.2009 №850-V «Про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. М.М. Гришка НАН України» вже перебувала у користуванні позивача та третіх осіб, а також те, що проектом рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) передбачено не відведення позивачу та третім особам земельної ділянки, а надання її у власність шляхом приватизації земельної ділянки, яка вже перебуває у користуванні вказаних осіб, суд дійшов висновку про те, що у відповідача були відсутні підстави для відхилення проекту вказаного рішення у зв`язку з тим, що земельна ділянка щодо якої його складено перебуває на відстані не менше 200 метрів від меж земельної ділянки Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України.

Інших підстав для відхилення проектом рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) в рішенні, яке оформлено протоком № 6 від 17.03.2015 Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради не зазначено та відповідачем в наданих суду запереченнях та під час судового засідання не наведено.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання противоправним та скасувати оформленого протоколом № 6 від 17.03.2015 рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради в частині відхилення проекту рішення «Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 » та зобов`язання відповідача повторно розглянути проект вказаного рішення з урахуванням висновків постанови суду.

Водночас, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог щодо зобов`язання відповідача внести на розгляд найближчого пленарного засідання Київської міської ради проект рішення «Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 », оскільки дана позовна вимога спрямована на майбутній захист прав та інтересів позивача та є передчасною.

Керуючись статтями 241, 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), треті особи: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

2. Визнати противоправним та скасувати оформлене протоколом № 6 від 17.03.2015 рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради в частині відхилення проекту рішення «Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 ».

3. Зобов`язати Київську міську раду в особі Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування розглянути проект рішення "Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " (справа П-9043) з урахуванням висновків суду.

4. В частині позовних вимог щодо зобов`язання Київську міську раду в особі Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування внести на розгляд найближчого пленарного засідання Київської міської ради проект рішення «Про приватизацію земельної ділянки громадянам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд на АДРЕСА_1 » - відмовити.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 960 (дев`ятсот шістдесят) грн. 00 коп.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297, пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішенн.

Суддя О.П. Огурцов