Справа № 240/12299/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року м. Житомир справа № 240/12299/19

категорія 104020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Панкеєвої В.А.,

секретарі судового засідання Бондаренко Д.А., Талавєр Т.Ю.

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 14/2/2 від 22.10.2019 про відмову у видачі їй свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та зобов`язати відповідача провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що 20 вересня 2019 року вона складала письмовий кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні. Однак, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 14/2/2 від 22.10.2019 їй, за результатами протоколу засідання кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області № 24 від 20.09.2019, було відмовлено у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, у зв`язку з тим, що за результатами письмового іспиту вона отримала 20 балів при необхідному мінімуму 80 балів.

Позивач вважає оскаржуване рішення протиправним, оскільки рівень її знань був оцінений необ`єктивно, в порушення вимог п.13.2 розділу 4 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 270 від 17 грудня 2013 року, голова кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області Кондратюк О.А. перед початком проведення кваліфікаційного іспиту не відкривав у її присутності, так і в присутності інших екзаменованих осіб запечатаний конверт з екзаменаційними білетами. Після обрання нею та іншими особами відповідних білетів їх номери були занесені до чернетки, а не у відомість з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту. Крім того, члени кваліфікаційної палати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були відсутні упродовж всього періоду складання письмового іспиту та не приймали участі в голосуванні, а отже протокол № 24 від 20.09.2019 сфальшований. Своїми діями члени КДКА Житомирської області не лише грубо порушили відповідні норми Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", вказаного Порядку № 270, але і умисно протизаконно проігнорували її права, які передбачені ст.43 Конституції України щодо рівних можливостей у виборі професії і трудової діяльності, а тому просила позов задовольнити.

Ухвалою від 14.01.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судових засіданнях позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

Представники відповідача проти позову заперечували з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 17.02.2020 (а.с.103-108 т.1).

В обґрунтування відзиву зазначено, що доводи позивача про порушення "Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні" (далі - Порядок №270) на стадії допуску до іспиту не відповідає дійсності та є надуманим.

Заслухавши пояснення позивача та представників відповідача, покази свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено з матеріалів справи, 03.12.2018 ОСОБА_1 звернулась до кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області із заявою про допуск до складення кваліфікаційних іспитів для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.109 т.1).

Рішенням КДКА Житомирської області №21/3/1 від 10.12.2018 ОСОБА_1 допущено до складення кваліфікаційних іспитів для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.110-112 т.1).

Згідно відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області ОСОБА_1 від 20.09.2019 за письмовим білетом №12, практичним завданням №10 оцінка (середніх балів) за результатами письмового іспиту становить 20 балів (а.с.21 т.1).

Згідно з протоколом засідання кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області від 20.09.2019 вирішили вважати ОСОБА_1 такою, що не склала письмовий кваліфікаційний іспит для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.22-23 т.1).

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 14/2/2 від 22.10.2019 відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (а.с.24-25 т.1).

Не погоджуючись з таким рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, позивач звернулась до суду з адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, судом враховано наступне.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до пунктів 1-2 частини 1 статті 1 Закону № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Частинами 1, 3 статті 2 Закону № 5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.6 вказаного адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Частиною 1 статті 8 Закону № 5076-VI передбачено, що особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.9 даного Закону № 5076-VI кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Згідно ч.5 вказаної статті особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до частини 1 статті 50 Закону № 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.

Частиною 5 цієї статті визначено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать: організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні розроблено і затверджено рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 за № 270 (далі - Порядок № 270) на виконання положень Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Даний Порядок визначає перелік документів, що подаються особами, які виявили бажання складати кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, правила допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання результатів кваліфікаційного іспиту та прийняття рішення за результатами складення кваліфікаційного іспиту регіональними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури (далі - КДКА).

Згідно з п.13.3. Розділу 4 Порядку № 270 особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи.

Відповідно до п.13.5. Розділу 4 Порядку № 270 для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою КДКА фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням КДКА. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам чинного законодавства України та містити правове обґрунтування.

Пунктом 13.9. Розділу 4 Порядку № 270, оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати КДКА, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (п.13.12 Розділу 4 Порядку № 270).

Програмою складання кваліфікаційного іспиту, затвердженою рішенням Ради адвокатів України від 26 лютого 2016 року № 68 передбачено, що письмовий іспит складається з: 1) складання цивільних процесуальних документів; 2) складання господарських процесуальних та адміністративних процесуальних документів; 3) складання кримінальних процесуальних документів та процесуальних документів щодо адміністративних правопорушень; 4) складання висновку щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи.

З приводу загальних порушень проведення кваліфікаційного іспиту позивач в обґрунтування факту протиправності рішення вказує на порушення ч.3 ст.8 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та п.2 Розділу 3 Порядку №270.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що 03.12.2018 звернулась до кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області із заявою про допуск до складення кваліфікаційних іспитів для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю та лише 20.09.2019 рішенням КДКА Житомирської області вона була допущена до складення такого іспиту. Тобто з початку надання пакету документів пройшло 9 місяців, як її запросили на іспит.

Так, згідно з ч.3 ст.8 Закону № 5076-VI строк розгляду заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту не повинен перевищувати тридцяти днів з дня її надходження. За результатами розгляду заяви та доданих до неї документів кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення про: 1) допуск особи до кваліфікаційного іспиту; 2) відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту.

Особі, яка звернулася із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту, повідомляється про прийняте рішення письмово протягом трьох днів з дня його прийняття. У разі прийняття рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту в рішенні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в обов`язковому порядку зазначаються причини такої відмови.

Аналогічні норми містяться в п.2 Розділу 3 Порядку №270, що вказують, що заява про допуск до складення кваліфікаційного іспиту з доданими документами має бути розглянута протягом 30 днів з моменту її надходження до КДКА.

На спростування доводів позивача про порушення строку прийняття рішення про допуск до складення кваліфікаційного іспиту відповідачем до матеріалів справи надано копію рішення КДКА Житомирської області №21/3/1 від 10.12.2018, яким ОСОБА_1 допущено до складення кваліфікаційних іспитів для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю, згідно поданої заяви від 03.12.2018 (а.с.110-112 т.1).

З огляду на наведене, доводи позивача про допуск її до складення іспиту лише 20.09.2019 є безпідставним.

Доводи позивача про порушення головою кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області ОСОБА_4 вимог п.13.2. Розділу 4 Порядку №270, що полягають у невідкритті перед початком проведення письмового кваліфікаційного іспиту запечатаного конверту з екзаменаційними білетами у присутності екзаменованих є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Так, згідно з п.13.2. Розділу 4 Порядку №270 перед початком письмового іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які допущені до складення іспиту, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які допущені до складення іспиту, обрати будь-який білет. Одразу після обрання білету особою, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, номер такого білету оголошується всім присутнім та фіксується у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто позивач повинен довести, що дійсно має право чи інтерес, про захист якого він просить, та відповідно до приписів частини першої статті 77 КАС України довести обставину дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав чи інтересів позивача належними та допустимими доказами.

Незважаючи на обов`язок, встановлений частиною 2 статті 77 КАС України щодо доказування суб`єктом владних повноважень правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності, процесуальне законодавство не звільняє позивача від обов`язку доказувати ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

На підтвердження вказаних обставин позивачем до матеріалів справи не надано жодного доказу, в свою чергу відповідач заперечив проти порушень процедури проведення кваліфікаційного іспиту. Інші екзаменовані 20.09.2020 - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що були допитані в якості свідків в судових засіданнях, доводи позивача не підтвердили.

Крім того, позивач також посилається на наявність обставин фальсифікації протоколу №24 від 20.09.2019, що полягають у зазначенні серед присутніх членів палати КДКА Житомирської області ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , проте вказані особи були відсутні під час проведення кваліфікаційного іспиту.

Як пояснили представники відповідача - ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які 20.09.2019 входили до скаду кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області, член кваліфікаційної палати ОСОБА_2 взагалі був відсутній як на засіданні кваліфікаційної палати 20.09.2019, так і на засіданні КДКА Житомирської області 22.10.2019.

ОСОБА_3 підтвердив свою присутність 20.09.2019 серед членів кваліфікаційної палати КДКА під час проведення іспиту та зазначив, що Порядком №270 членам палати кваліфікаційної КДКА не забороняється виходити з приміщення під час проведення кваліфікаційного іспиту.

Суд звертає увагу, що ні в протоколі засідання кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області №24 від 20.09.2019, ні в рішенні №14/2/2 від 22.10.2019 не зазначено членом комісії ОСОБА_2 . В той же час член кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області ОСОБА_8 був присутній як на засіданні кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області 20.09.2019, так і на засіданні КДКА Житомирської області 22.10.2019 (а.с.22-25 т.1).

На підтвердження відсутності ОСОБА_2 серед членів кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області відповідачем до матеріалів справи надано копії заяв осіб, що складали кваліфікаційний іспит 20.09.2019 та відомості з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту (а.с.237-249 т.1).

Свідок ОСОБА_5 показав, що 20 вересня 2019 року член кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області ОСОБА_8 був присутній на початку іспиту, а член кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області ОСОБА_2 взагалі був відсутній під час складання кваліфікаційного іспиту. Про відсутність ОСОБА_2 було оголошено на іспиті перед підписанням заяв про ознайомлення із складом кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області та запропоновано кожному екзаменованому викреслити ОСОБА_2 із складу членів палати. Свідок ОСОБА_5 підтвердив, що в заяві ним особисто було викреслено ОСОБА_2 зі складу членів палати (а.с.241 т.1). Крім того, ОСОБА_5 показав, що під час проходження іспиту 20.09.2019 у нього виникли сумніви щодо об`єктивності та упередженості комісії КДКА. Мали місце процесуальні порушення, а саме відсутність факту встановлення осіб екзаменованих, члени комісії постійно залишали зал, а деякі з них не були присутні при перевірці білетів. ОСОБА_3 не було на нараді за результатами перевірки робіт. Останній з`явився близько 17:00 та за 15 хвилин не зміг би перевірити роботи всіх екзаменованих.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 показав, що 20 вересня 2019 року був відстуній на засіданні кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області.

Свідок ОСОБА_6 підтвердив факт відсутності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на момент подання ним заяви про відвід всіх членів кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області. Після оголошення вказаної заяви близько 10 год 20.09.2019 він залишив приміщення, де проводився іспит, та більше не повертався.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що доводи позивача щодо фальшування протоколу засідання кваліфікаційної палати КДКА Житомирської області 20.09.2019 є безпідставними, оскільки не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Щодо доводів позивача про порушення нормативно-правових актів та методики оцінювання результатів письмового іспиту слід зазначити.

Аналіз вищевказаних норм дозволяє суду дійти висновку, що у КДКА існує самостійне право на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою, вільним розсудом в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Згідно з Рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Таким чином, під час оцінювання рівня знань осіб, що екзаменуються відповідач діяв у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на цей орган в силу Закону.

Жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема компетенції Комісії щодо оцінювання рівня знань осіб, які складають кваліфікаційний іспит.

Оскаржуване рішення містить всі реквізити, передбачені пунктом 4 Розділу 5 Порядку № 270.

Вказаний Порядок не містить норм, якими б встановлювалося обов`язкове наведення у рішенні КДКА, прийнятому за наслідками кваліфікаційного іспиту, обґрунтування визначеної кількості балів.

Критерії оцінювання визначені у пункті 15 Розділу 4 Порядку № 270.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Аналогічні висновки щодо повноважень КДКА під час оцінки знань висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 27 березня 2018 року по справі № 800/409/17 та у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 липня 2019 року у справі №820/3167/18 та від 02 липня 2020 року у справі №813/2876/18.

Таким чином, перевіривши роботу позивача, кваліфікаційною палатою з урахуванням критеріїв оцінювання завдань, що визначені п.15 Розділу 4 Порядку №270, було оцінено результати письмового іспиту ОСОБА_1 за сумарною кількістю балів трьох членів кваліфікаційної палати у 20 балів.

Як попередньо зазначалось, особа, що за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

Доводи позивача стосовно того, що відповідач дійшов неправильного висновку при оцінювані письмової частини кваліфікаційного іспиту та оцінка за такий іспит є необґрунтовано заниженою, суд відхиляє, оскільки такі зводяться до суб`єктивної оцінки позивачем відповідей на питання письмової частини кваліфікаційного іспиту, в той час як оцінювання відповідей на такі питання належить до виключної компетенції відповідача.

Оскільки у суду відсутні повноваження оцінювати рівень знань особи, яка складає кваліфікаційний іспит, з огляду на те, що це є дискреційними повноваженнями Кваліфікаційної комісії адвокатури, суд приходить до висновку про правомірність рішення прийнятого Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області від 22.10.2019 № 14/2/2 про відмову у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, оскільки при складанні письмової частини іспиту позивачем не набрано необхідної кількості балів, для допуску до складання усної частини іспиту.

Щодо вимоги про зобов`язання відповідача провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів, суд зауважує, що вказана вимога є похідною, а отже, задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази відповідача на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову, розподіл судових витрат в порядку ст.139 КАС України судом не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , інд. код НОМЕР_1 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Панкеєва