Справа № 500/482/20
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 рокуЛьвівСправа № 500/482/20 пров. № А/857/8723/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Кушнерика М.П., Мікули О.І.,

з участю секретаря Ратушної М.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача Крайника Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,-

суддя в 1-й інстанції - Чепенюк О.В.,

час ухвалення рішення - 01.06.2020 року 17:05 год.,

місце ухвалення рішення - м.Тернопіль,

дата складання повного тексту рішення - 05.06.2020 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про задоволення позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуваний наказ було видано з метою вчинення тиску на нього, оскільки із службовими особами Головного управління Національної поліції в Тернопільській області у нього наявний тривалий конфлікт. Твердження про не з`явлення на етапи проведення підсумкової перевірки без поважних причин не відповідає дійсності. 25.09.2019 не з`явився у Бережанський відділ поліції для складення першого етапу перевірки через те, що в цей день заступив у наряд з охорони осіб, які утримуються в ізоляторі тимчасового тримання №1 міста Бережан . Після 25.09.2019 до грудня 2019 року загалом сім разів їздив у Головне управління Національної поліції в Тернопільській області, щоб здати заліки підсумкової перевірки та на закріплення зброї, однак здати вказаних заліків так і не зміг у зв`язку із конфліктом, який виник із окремими особами керівного складу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області. Вважає, що у його діях немає ознак дисциплінарного проступку, на підсумкову перевірку 19.11.2019 він з`явився, проте покинув місце проведення перевірки через тиск на нього з боку керівництва, а тому застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді зменшення розміру щомісячної премії на 15 % за один місяць, яке не передбачено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, та направлення на атестування є протиправним.

Позивач та його представник в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали, просять рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року скасувати та прийняти постанову про задоволення позову.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу заперечив, просить рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з таких підстав.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в органах внутрішніх справ з березня 2000 року, на службі в Національній поліції України з 07.11.2015, на посаду інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання №1 (місто Бережани) окремого підрозділу призначений з 13.08.2019 (том 1 а.с. 27, том 2 а.с. 26, 39) має звання майор поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області № 53 від 11.01.2020 "Про зменшення розміру щомісячних премій та направлення на атестаційну комісію" за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу МВС України від 26.01.2016 №50 "Про затвердження Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України", що виразилось у тому, що майор поліції ОСОБА_1 , інспектор-черговий ізолятора тимчасового тримання №1 (місто Бережани) окремого підрозділу без поважних причин не брав участі у підсумковій перевірці за 2019 рік, йому зменшено розмір щомісячної премії на 15 % за один місяць (пункт 2 наказу) та відповідно до пункту 12 розділу ХІ наказу МВС України від 26.01.2016 №50 "Про затвердження Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України" направлено на атестування (пункт 3 наказу) (том 1 а.с. 28-43).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII та Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VІІІ, яким затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Статтею 72 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що професійне навчання поліцейських складається з: 1) первинної професійної підготовки; 2) підготовки у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання; 3) післядипломної освіти; 4) службової підготовки - системи заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням оперативної обстановки, специфіки та профілю його оперативно-службової діяльності.

Порядок, організацію та терміни проведення професійного навчання визначає Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до вказаної статті наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 № 50 затверджено Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України (далі - Положення №50).

Згідно з пунктами 3, 4 Розділу І Положення №50 (тут і надалі у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності. Організація службової підготовки поліцейських здійснюється відповідно до вимог законодавства України, а також цього Положення.

Основними завданнями службової підготовки є: підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки; вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України; удосконалення керівним складом органів (закладів, установ) поліції навичок управління поліцейськими (пункт 5 Розділу 1 Положення №50).

Згідно із пунктом 8 Розділу І цього ж Положення №50 керівники поліції всіх рівнів є відповідальними за організацію службової підготовки в підпорядкованих підрозділах.

Пунктом 4 Розділу ІV Положення №50 передбачено, що навчальний рік у системі службової підготовки розпочинається 15 січня та закінчується 15 вересня. Після завершення навчального року в органах (закладах, установах) поліції організовується проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських (далі - підсумкова перевірка).

Перевірка рівня службової підготовленості проводиться з метою оцінювання як окремого поліцейського, так і підрозділу, органу (закладу, установи) поліції в цілому та здійснюється відповідно до:

наказів організаційно-розпорядчого характеру Національної поліції України (для перевірки органу, (закладу, установи) поліції);

наказів Міністерства внутрішніх справ України (для перевірки вищого навчального закладу із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських) (пункт 1 Розділу ХI Положення №50).

Пунктом 6 Розділу ХI Положення №50 передбачено форми перевірки рівня знань та умінь поліцейського: письмове виконання завдань (тестування); практичне виконання вправ, нормативів, ситуативних завдань; усне опитування (проводиться виключно в межах навчального заняття та під час інструктажу перед заступанням на службу поліцейського).

Відповідно до пункту 9 Розділу ХI Положення №50 оцінювання рівня службової підготовленості поліцейського, органу (закладу, установи) поліції, його структурного (у тому числі територіального) підрозділу під час проведення комплексного інспектування, контрольної та цільової перевірок, підсумкової перевірки здійснюється за чотирибальною шкалою, а саме: 5 - "відмінно", 4 - "добре", 3 - "задовільно", 2 - "незадовільно".

Підсумкова перевірка проводиться комісійно після закінчення навчального року. До перевірки залучаються всі поліцейські органу (закладу, установи) поліції, який допущені до самостійного несення служби. Етапи проведення підсумкової перевірки: перший - складання заліків зі службової підготовки поліцейськими органу поліції (проводиться протягом 30 діб з моменту закінчення навчального року). До участі у першому етапі залучається не менше 70 відсотків від фактичної чисельності поліцейських підрозділу поліції; другий - складання заліків зі службової підготовки поліцейськими, які на першому етапі з різних причин заліки не складали, та перескладання їх тими, які отримали оцінку "незадовільно" з одного з видів службової підготовки (проводиться протягом 45 діб після завершення першого етапу, з обов`язковим урахуванням терміну, необхідного для самостійної підготовки).

Поліцейським, які за результатами першого етапу підсумкової перевірки отримали хоча б з одного з видів службової підготовки оцінку "незадовільно", надається право на перескладання заліку відповідно до встановлених строків. Для самостійної підготовки до перескладання заліку поліцейському надається термін не менше 30 діб (обчислюється з дня отримання незадовільної оцінки зі службової підготовки).

Поліцейський, який був відсутній на підсумковій перевірці через хворобу, відпустку, навчання, відрядження тощо, складає заліки зі службової підготовки в індивідуальному порядку, а саме на підставі вмотивованого рапорту, погодженого з керівником органу (закладу, установи) поліції. Умотивований рапорт подається в день виходу поліцейського на службу (пункт 11 Розділу ХI Положення №50).

Пунктом 12 Розділу ХI Положення №50 передбачено, що поліцейські, які за результатами двох етапів підсумкової перевірки отримали оцінку з функціональної підготовки "незадовільно", не брали участі у підсумковій перевірці без поважних причин, а також ті, які не змогли успішно закінчити навчання на навчально-перевірочних зборах, підлягають направленню на атестування.

Крім того, відповідно до пункту 10 Розділу І Положення № 50 до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які: порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки; отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 29.08.2019 №2214 "Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських ГУНП в Тернопільській області" вирішено організувати в підпорядкованих структурних підрозділах відділах та відділеннях поліції проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських ГУНП в Тернопільській області та затвердити графіки проведення перевірок в структурних підрозділах, відділах та відділеннях поліції ГУНП на першому та другому етапах згідно додатків №1 та №2 до наказу (том 1 а.с. 191-195).

Із вказаних графіків слідує, що перший етап перевірки службової підготовленості в Бережанському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області проводився 25.09.2019 (том 1 а.с. 193). У примітці до додатку №1 до наказу від 29.08.2019 №2214 вказано про те, що працівникам, які з поважних причин не змогли прибути на підсумкову перевірку згідно цього додатку, дозволяється здача з 16.09.2019 по 11.10.2019 в будь-якому структурному підрозділі, відділі та відділенні поліції Головного управління Національної поліції в області (том 1 а.с. 193 зворот). Другий етап проведення перевірок службової підготовленості в Бережанському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області для поліцейських, які отримали оцінку "незадовільно" на етапі №1 проводився 11.11.2019 (том 1 а.с. 194), для поліцейських, які не прибули на етап №1, - 16.10.2019 (том 1 а.с. 194 зворот).

Із порядком проведення підсумкової перевірки позивач був ознайомлений особисто під розписку 30.08.2019 (том 1 а.с. 196).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що оскільки відповідно до пункту 9 Розділу ХI Положення №50 до підсумкової перевірки залучаються всі поліцейські органу (закладу, установи) поліції, які допущені до самостійного несення служби, то таку перевірку рівня службової підготовленості мав пройти і ОСОБА_1 . Про дату здачі підсумкової перевірки у визначені для Бережанського відділу поліції дні ОСОБА_1 був ознайомлений особисто під розписку 30.08.2019 (том 1 а.с. 196), йому достеменно було відомо, що в ці ж дні підсумкову перевірку проходять і працівники ізолятора тимчасового тримання №1 (місто Бережани), про це свідчить і зміст позовної заяви. Ознайомлення із датами підсумкової перевірки, які були визначені для Бережанського відділу поліції, та необхідність прибуття для підсумкової перевірки у визначені дні ОСОБА_1 підтвердив у судовому засіданні. Таким чином, допущена відповідачем неточність (некоректність) у формуванні графіка проходження підсумкової перевірки територіальних органів та структурних підрозділів, зважаючи, що позивач достеменно знав про дати, в які йому необхідно проходити підсумкову перевірку, не впливає на оцінку правомірності оскаржуваного рішення у цій справі.

Судом встановлено, що 25.09.2019 для проходження першого етапу перевірки службової підготовленості ОСОБА_1 не з`явився у зв`язку з тим, що у цей день заступив на чергування на пост з охорони осіб, що утримуються в ізоляторі тимчасового тримання №1 місто Бережани, на підтвердження чого у матеріалах справи наявна копія постової відомості внутрішнього поста №1 біля камер №1-4 з охорони осіб, що тримаються в ізоляторі тимчасового тримання №1 міста Бережани, у якій зазначено, що 25.09.2019 о 9.00 год ОСОБА_1 заступив на пост (том 1 а.с. 138).

Суд першої інстанції вірно погодився із позивачем, що у даному випадку причина його нез`явлення 25.09.2019 на проведення підсумкової атестації була поважною.

Згідно з графіком проведення перевірок у структурних підрозділах, відділах та відділеннях для поліцейських, які не прибули на перший етап, для поліцейських Бережанського відділу поліції другий етап було призначено на 16.10.2019 (том 1 а.с. 161, 194-зворот).

16.10.2019 ОСОБА_1 не з`явився для проведення перевірки. Свою відсутність у судовому засіданні він пояснив тим, що 15.10.2019 перебував на чергуванні на пості з охорони осіб, що утримуються в ізоляторі тимчасового тримання №1 місто Бережани, а 16.10.2019 після чергування потребував часу для відпочинку. Перебування позивача 15.10.2019 на чергуванні підтверджується копією постової відомості внутрішнього поста №1 біля камер №1-4 з охорони осіб, що тримаються в ізоляторі тимчасового тримання №1 міста Бережани, в якій зазначено, що 15.10.2019 о 9.00 год ОСОБА_1 заступив на пост (а.с. 139).

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що на чергуванні позивач перебував 15.10.2019, а 16.10.2019 не був позбавлений можливості прибути для проходження підсумкової перевірки. У разі неможливості прибуття у цей день з поважних причин мав повідомити керівництво рапортом про поважність причин відсутності відповідно до пункту 11 Розділу ХI Положення №50.

Разом з тим, згідно з примітками до додатків №1 та №2 до наказу від 29.08.2019 №2214 позивач міг здати підсумкову перевірку з 16.09.2019 по 11.10.2019 та з 15.10.2019 по 22.10.2019 в будь-якому структурному підрозділі, відділі та відділенні поліції Головного управління Національної поліції в області (том 1 а.с. 193-зворот, 195).

З пояснень позивача суду першої інстанції та викладених ним в апеляційній скарзі вбачається, що для здачі підсумкової оцінки він приїжджав до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області шість разів, шостий раз 19.11.2019, а сьомого разу, прибувши здавати заліки, йому запропонували написати пояснення про те, чому він залишив самовільно зал на заліках. Щодо подій, які мали місце в дні, коли позивач з`являвся на здачу заліків, то з його слів йому чинили перешкоди та створювали умови, за яких він не зміг здати підсумкових заліків. Зокрема, вперше прибувши до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області на здачу заліків, при усному опитуванні йому почали задавати питання, формулюючи їх некоректно, ставляючи провокативні запитання. В інші рази - заліків не приймали взагалі. А двічі поспіль, у тому числі 19.11.2019 ОСОБА_1 залишав зал сам через те, що від нього вимагали, щоб він пересів на час виконання тестових завдань на вільне місце у першому ряду. Він відмовлявся пересідати та покидав зал, у якому проводилося тестування. Оскільки такі вимоги ставилися лише до нього, то позивач вважає, що на нього вчинявся тиск, тому він залишав місце проведення тестування.

Відповідач не спростував тих обставин, які наводив позивач, про те, що його намагалися пересадити на перший ряд. Проте незгода ОСОБА_1 зайняти місце на першому ряді для написання тестових завдань, через що він двічі покидав зал (другий раз 19.11.2019) та не брав участі у підсумковій перевірці, не звільняє поліцейського від обов`язку пройти та здати оцінювання рівня його службової підготовленості. Одним з обов`язків поліцейського, визначених Дисциплінарним статутом Національної поліції України, є підтримання рівня своєї кваліфікації, а пунктом 9 Розділу ХI Положення №50 передбачено участь у проведенні підсумкової усіх поліцейські органу (закладу, установи) поліції, які допущені до самостійного несення служби.

Обставини, які наводить позивач та його представник, про упереджене ставлення до ОСОБА_1 через численні скарги на дії керівництва поліції, міської ради та інших суб`єктів владних повноважень на незаконні дії щодо сім`ї ОСОБА_1 , відкриті кримінальні провадження не звільняють ОСОБА_1 від виконання своїх зобов`язань як поліцейського - прийняти участь у підсумковій перевірці рівня його службової підготовленості.

Колегія суддів зазначає, що оскільки ОСОБА_1 19.11.2019 у день, визначений для доздачі підсумкової перевірки, залишив приміщення, то відповідач правомірно розцінив це як неприбуття поліцейського на підсумкову перевірку. Крім того, позивач двічі підряд залишав зал, де проходило тестування.

Судом встановлено, що за підсумками перевірки службової підготовленості працівників поліції за 2019 навчальний рік, на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 29.11.2019 №3107 "Про призначення службового розслідування за підсумками 2019 навчального року та створення дисциплінарної комісії" було розпочато службове розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом виявлених порушень службової дисципліни за підсумками 2019 навчального року від 28.12.2019 (том 2 а.с. 4-31). У висновку встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 , інспектор-черговий ізолятора тимчасового тримання №1 (місто Бережани) окремого підрозділу не брав участі в підсумковій перевірці за 2019 рік. В ході проведення службового розслідування у позивача були відібрані письмові пояснення від 10.12.2019 (том 2 а.с. 3), у яких він зазначив, що особи, які вчинили і продовжують вчиняти відносно нього ряд злочинів, користуючись своїм службовим та посадовим становищем не мають права приймати у нього заліки. У висновку службового розслідування від 28.12.2019 вказано, що вмотивовані пояснення щодо факту неявки на підсумкову перевірку за навчальний рік ОСОБА_1 не надав.

Службовим розслідуванням встановлено, що факти порушення службової дисципліни в організації службової підготовки за підсумками 2019 навчального року підтвердились. У зв`язку з цим пропонувалося поліцейських, які не брали участі у підсумковій перевірці за 2019 рік без поважних причин, всього таких 5 осіб, у тому числі ОСОБА_1 , відповідно до пункту 12 розділу ХІ Положення №50 направити на атестування; за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу МВС України від 26.01.2016 №50, що виразилось у не участі п`яти поліцейських без поважних причин у підсумковій перевірці за 2019 навчальний рік, зменшити розмір щомісячної премії на 15 %, у тому числі позивачу (том 2 а.с. 27-31).

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Службова дисципліна, відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За приписами частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (частина перша статті 12 Дисциплінарного статуту).

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою цієї статті визначено види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частинами другою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Пунктом 2 розділу VI Порядку передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 розділу VII передбачено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

У даному випадку у висновку службового розслідування встановлені факти порушення ОСОБА_1 службової дисципліни під час організації службової підготовки за підсумками 2019 навчального року, які підтверджені під час розгляду справи у суді та полягають у тому, що позивач не брав участі у підсумковій перевірці за 2019 рік без поважних причин.

При цьому наведені вище положення, що регламентують діяльність поліції, зобов`язують поліцейського підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, та щороку проходити підсумкову перевірку рівня службової підготовленості. Невиконання таких обов`язків поліцейським без поважних причин є дисциплінарним проступком.

Разом з тим, у спірному випадку до позивача за порушення службової дисципліни не було застосовано дисциплінарне стягнення, вичерпний перелік яких наведений у частині третій статті 13 Дисциплінарного статуту. Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в цьому випадку за вчинення дисциплінарного проступку керівник обмежився зменшенням розміру премії без застосування дисциплінарного стягнення, що є його правом.

Так, оскаржуваним пунктом 2 наказу №53 позивачу зменшено розмір премії на 15 % за один місяць за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу МВС України від 26.01.2016 №50, яке виразилось у тому, що ОСОБА_1 не брав участь без поважних причин у підсумковій перевірці за 2019 навчальний рік.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, який визначає критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - Порядок № 260).

Відповідно до пункту 3 Порядку №260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова № 988) визначено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 2 пункту 4 Постанови №988 надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення, здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Аналогічні положення містяться у пункті 12 розділу 2 Порядку № 260, в якому визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання.

Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Поліцейським поліції охорони виплата премії здійснюється щомісяця до 07 числа за минулий місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Відповідно до вимог Постанови №988, наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 01.03.2019 №512 затверджено Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції в Тернопільській області (том 2 а.с. 32-35).

У пункті ІІІ Положення передбачено, що показники преміювання визначаються за результатами служби за місяць за певними критеріями, зокрема підпунктом 7 вказаного пункту передбачено такий критерій як службова дисципліна.

Підпунктом 2 пункту ІV Положення передбачено, що керівники структурних підрозділів Головного управління Національної поліції в Тернопільській області (особи, які виконують обов`язки таких керівників) на основі розрахунків, наданих управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку, до 25 числа (до 23 числа в лютому та грудні) місяця, за який установлюється премія, готують списки поліцейських, що подаються на преміювання за результатами служби, для встановлення розміру місячної премії кожному поліцейському, враховуючи виконання показників преміювання, із урахуванням перебування у відрядженні, відпустці або на лікарняному за встановленою формою (додаток 1). Списки на керівників структурних підрозділів Головного управління Національної поліції в Тернопільській області подаються окремо за встановленою формою (додаток 2) за підписом начальника Головного управління Національної поліції в Тернопільській області або заступника відповідно до затвердженого начальником Головного управління Національної поліції в Тернопільській області розподілу обов`язків.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що виплата та розмір премії залежить від наявності відповідних бюджетних асигнувань та від оцінки керівництва поліцейського, його особистого внеску в загальні результати служби, а також дотримання службової дисципліни.

У спірному випадку рішення про зменшення позивачу премії згідно з оскаржуваним наказом є управлінським рішенням, яке переслідує виховні цілі, підвищує зацікавленість поліцейського у результатах своєї роботи та прийняте через порушення службової дисципліни.

Суд зазначає, що в силу положень пункту 12 розділу 2 Порядку № 260 таке право надано керівнику органу поліції, а відповідно до пункту ІІІ Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції в Тернопільській області показники преміювання визначаються за результатами служби за місяць, у тому числі щодо дотримання службової дисципліни. Отже, зменшення пунктом 2 наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області №53 від 11.01.2020 ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни розміру щомісячної премії на 15% за один місяць є правомірним.

Колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції, що оскільки положення пункту 12 розділу ХІ Положення №50 передбачають направлення поліцейських, які не брали участі у підсумковій перевірці без поважних причин, на атестування, то рішення відповідача про направлення позивача на атестування є правомірним. Такий захід не є застосуванням до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, таке направлення прямо передбачене Положенням №50.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 308,311,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року у справі № 500/482/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді М. П. Кушнерик
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 30 вересня 2020 року