Справа № 640/15555/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Файдюка В.В. та Чаку Є.В.,

за участю секретаря - Король Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу Закритого акціонерного товариства «Київгума» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 липня 2020 року про закриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» та державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламова Шаміля Ахбедбашировича, за участю третіх осіб - Товариству з обмеженою відповідальністю «Укрінформсервіс», Міністерства юстиції України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Закритого акціонерного товариства «Київгума», про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила:

- відмінити державну реєстрацію припинення ТОВ «Укрінформсервіс»;

- скасувати реєстраційну дію/запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 21 червня 2019 року № 2001536 з державної реєстрації припинення ТОВ «Укрінформсервіс» в результаті ліквідації, проведену державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш. А.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 липня 2020 року провадження у справі за вказаним адміністративним позовом було закрито і роз`яснено позивачу право на звернення до суду в порядку господарського судочинства.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, третя особа - ЗАТ «Київгума» подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу в частині визначення юрисдикції цього спору як такого, що підсудний господарському суду та змінити ухвалу, зазначивши, що позивач може звернутися до суду з позовом в порядку цивільного судочинства. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права. Скаржник вказує на те, що ОСОБА_1 звернулася на захистом свого права на отримання коштів від ТОВ «Укрінформсервіс». З огляду на те, що позивачем є фізична особа, справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Від Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції вірно визначив юрисдикцію спору.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції вірно зазначав про належність вказаного спору до спорів, що виникають з корпоративних правовідносин, які підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Під час судового засідання представник позивача та позивач заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Представник третьої особи Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Від скаржника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване тим, що не має можливості прибути до суду у зв`язку із участю у слідчих діях.

Згідно з ч. 1 ст. 313 КАС України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення апеляційної скарги, явка представників сторін у судове засідання не обов`язкова, а повідомлені представником заявника причини неявки є неповажними, колегія суддів вирішила розглядати справу за відсутності представника скаржника.

Інші учасники судового процесу, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, проте у судове засідання не з`явилася та причини неявки суду не повідомила.

За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, що з?явилися, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзивів на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ЗАТ «Київгума» залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 липня 2020 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що державним реєстратором Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш. А. вчиненно реєстраційну дію від 21.06.2019 №2001536 з державної реєстрації припинення ТОВ «Укрінформсервіс» (код ЄДРПОУ - 21643340) в результаті ліквідації.

Не погоджуючись із вказаними діями та рішенням ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом.

Звертаючись до суду з вимогою про відміну державної реєстрації припинення ТОВ «Укрінформсервіс», позивач зазначала про протиправність таких дій та рішень з огляду на наявність у товариства, кредитором якого вона є, нескасованих випусків цінних паперів.

Приймаючи рішення про закриття провадження в адміністративній справі, суд першої інстанції виходив з того, що заявлені ОСОБА_1 вимоги не підлягають розгляду та вирішенню за правилами адміністративного судочинства.

Під час визначення предметної юрисдикції цього спору суд першої інстанції врахував правову позицію Великої Палати Верховного Суду, що викладена в постанові від 17 червня 2020 року у справі № 826/10249/18, та зазначив, що заявлені позивачем вимоги підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Пунктами 3, 4 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають: з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; у спорах, що виникають з правочинів щодо акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав в юридичній особі, крім правочинів у сімейних та спадкових правовідносинах.

Приймаючи рішення про закриття провадження у справі, суд першої інстанції правильно врахував, що питання розмежування предметної юрисдикції спорів, пов`язаних з відміною державної реєстрації припинення юридичної особи, вже вирішувалося Великою Палатою Верховного Суду у справі № 826/10249/18.

У цій справі Велика Палата Верховного Суду сформулювала правову позицію, відповідно до якої спір про відміну державної реєстрації юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності й господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки) та не захищає права позивача в конкретних правовідносинах.

Якщо процедуру ліквідації юридичної особи не було здійснено належним чином, зокрема якщо її було здійснено на підставі рішення про ліквідацію, прийнятого особами, які не мали повноважень його ухвалювати, на підставі сфальшованих документів, якщо у процедурі ліквідації не було відчужено все майно юридичної особи тощо, то внесення до ЄДР запису про припинення цієї юридичної особи не є актом, з яким пов`язується її припинення та припинення права власності на її майно, а є лише записом, який не тягне за собою наслідків.

Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, у тому числі якщо він виник у зв`язку з протиправним внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державним реєстратором запису про проведення державної реєстрації юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності. Процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору.

В постанові від 17 червня 2020 року у справі № 826/10249/18 також зазначено, що Велика Палата Верховного Суду, заповнюючи цю прогалину закону, у постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18) зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (п. 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України), а тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства.

У відповідності до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, спір щодо відміни державної реєстрації припинення юридичної особи підлягає розгляду та вирішенню в порядку господарського судочинства незалежно від суб?єктного складу.

За таких обставин, враховуючи предмет та підставу позовної заяви, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що цей спір має вирішуватися в порядку господарського судочинства.

Інших доводів апеляційна скарга не містить. Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ЗАТ «Київгума» залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 липня 2020 року про закриття провадження у справі - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Закритого акціонерного товариства «Київгума» - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 липня 2020 року про закриття провадження у справі - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді В.В.Файдюк

Є.В. Чаку

Постанова складена у повному обсязі 29 вересня 2020 року.