Справа № 520/514/20
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2020-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

01 жовтня 2020 р. справа № 520/514/20

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Біленського О.О.,

при секретарі судового засідання Пузіковій А.С.

за участі:

представника позивача не прибув,

представника відповідача - Зеленохатов І.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БК Елітбетон» (, 61052, м. Харків, вул. Червоножовтнева, 23) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м.Харків, вул. Пушкінська, буд.46, ) про скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «БК Елітбетон» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 06.09.2019 року №4 та №4, складені Головним управлінням ДПС у Харківській області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 року відкрито провадження у вказаній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Представник позивача, в судове засідання призначене на 31.08.2020 року, не прибув. Про дату, час та місце розгляду справи представник позивача був повідомлений своєчасно та належним чином 10.08.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Також, представник позивача повторно не прибув в судове засідання призначене на 17.09.2020 року. Про дату, час та місце розгляду справи представник позивача був повідомлений своєчасно та належним чином 04.09.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

01.10.20 року представник позивача в судове засідання втретє не прибув. Про дату, час та місце розгляду справи представник позивача був повідомлений своєчасно та належним чином 21.09.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

01.10.2020 року об 10:55 год., до початку судового засідання, призначеного на 01.10.2020 року об 11:00 год., від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване вступом нового представника позивача у справу. Протокольною ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання представника позивача, оскільки вступ нового представника позивач не є підставою неприбуття в судове засідання, інших причин представником позивача у клопотанні не наведено.

Представник відповідача в судовому засіданні надав клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у зв`язку з неодноразовим неприбуттям позивача або його представника у підготовче засідання без поважних причин. Представник відповідача зазначив, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст.45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

З моменту відкриття провадження у справі 03.02.2020 року та до 01.10.2020 року минуло більше шести місяців, у жодне з призначених судових засідань (вісім судових засідань) представник позивача не з`являвся.

Окремо суд наголошує, що саме юридична особа визначає належного представника у справі, яким може виступати адвокат або в порядку самопредставництва керівник юридичної особи. Постійна зміна адвокатів, які представляють інтереси позивача в межах даної справи не свідчить про наявність законодавчо передбачених підстав для відкладення розгляду справи.

Згідно з положеннями частини 2 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Частиною 5 ст.205 КАС України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності адміністративного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами КАС України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з положеннями ч.1 та ч.2 ст.183 КАС України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє, зокрема, ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, в разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду незалежно від поважності причин повторної неявки позивача чи його представника в судове засідання.

Враховуючи вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не прибув в судове засідання та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності у відповідності до ч.5 ст.205 КАС України.

Також, суд вважає, що неявка позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи, через неможливість встановлення фактичних обставин справи, на які посилається позивач у адміністративному позові.

Одночасно суд роз`яснює, що відповідно до ч.4 ст.240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись положеннями ст.ст.5, 183, 205, 229, 240, 243, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БК Елітбетон» (, 61052, м. Харків, вул. Червоножовтнева, 23) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м.Харків, вул. Пушкінська, буд.46, ) про скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Повний текст ухвали складено 01.10.2020 року.

Суддя Біленський О.О.