Справа № 380/5785/20
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/5785/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення Галицької митниці Держмитслужби.

Обставини справи:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , з вимогами :

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000//2 від 24.04.2020.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем придбано транспортний засіб торгової марки VOLKSWAGEN, модель PASSAT, номер кузова НОМЕР_1 , 01.07.2016 року виготовлення, сірого кольору з об`ємом двигуна в 1798 куб. см., тип двигуна - бензин, (код згідно УКТЗЕД ). Вказує, що зазначений автомобіль придбаний позивачем згідно Договору купівлі - продажу транспортного засобу № 25478268 від 20.02.2020 у TARAS AUTO SALE & SERVICE (10010 CONANT HAMTRAMCK D.C. 30216 Dealer License B7695). Зазначає, що за умовами укладеного Договору купівлі - продажу транспортного засобу № 25478268 від 20.02.2020 ціна продажу автомобіля готівкою становить 4 488 доларів США, вартість транспортування з HAMTRAMCK, MI 48212, USA до GDYNIA POLAND - 400 доларів США. Загальна та заявлена до розмитнення вартість автомобіля складає 4 888 доларів США. Зазначена сума сплачена на користь продавця готівкою, що доводиться розрахунковим документом виданим продавцем на ім`я позивача 02.20.2020 за № 25478268. Транспортний засіб переміщений через державний кордон України 15.04.2020. При здійсненні переміщення та оформлення такого, Галицькою митницею Держмитслужби складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA209030/2020/13366 від 15.04.2020, де зазначено, що автомобіль після ДТП, зазначено перелік та характер наявних пошкоджень, а саме в графі "наявні пошкодження, ознаки експлуатації" зазначено: "Авто після ДТП наявні пошкодження лакофарбового покриття з наявними вм`ятинами та деформаціями по кузову т/з: капот, блок радіаторів охолодження, передні ліва та права фари, передній бампер. Пошкоджений та забруднений салон, спрацьовані подушки безпеки. ...". Вказує, що на підставі договору про надання послуг митного брокера від 20.03.2020, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , 16.04.2020 до відділу митного оформлення № 2 митного поста "Тернопіль" Галицької митниці Держмитслужби подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA209220/2020/6865 з метою митного оформлення та випуску у вільний обіг транспортного засобу 22.04.2020 ОСОБА_3 прибув із автомобілем у митний пост "Тернопіль" Галицької митниці Держмитслужби, для завершення митних формальностей з імпорту автомобіля. Однак зазначає, що 24.04.2020 відповідачем видано Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000//2. Одночасно відповідач оформив Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначенні № UA209220/2020/00338. Позивач вважає рішення відповідача протиправним, оскільки долученими документами доведено митну вартість транспортного засобу. Таким чином, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 27.07.2020 провадження у справі відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач позов не визнав, долучив до матеріалів справи відзив на позовну заяву в якому зазначив, що зазначена у поданому до митного оформлення інвойсі від 20.02.2020 б/н вартість автомобіля (4488 дол, США без врахування витрат на перевезення) відповідає ціні продажу ушкодженого автомобіля, тобто не відображає його вартість після заміни окремих деталей кузова та здійснення ремонту в обсягах, достатніх для того, щоб автомобіль пересувався своїм ходом. Дійсна вартість автомобіля з заміненими елементами, з огляду на інвестовані кошти, не може бути такою ж, як в ушкодженого автомобіля. Вказує, що митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ, за основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу з такими ж характеристиками в інтернет каталозі nadaguides.com (13 000 дол. США) та витрат на доставку (700 дол. США) на рівні 13 700 дол. США. Зважаючи на викладене, Галицька митниця Держмитслужби вважає, що рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2020 № UА209000/2020/600031/2 прийнято з дотриманням вимог чинного законодавства та не підлягає скасуванню. Тому просить суд відмовити в задоволення позовних вимог повністю.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,

встановив:

Згідно укладеного Договору купівлі - продажу транспортного засобу № 25478268 від 20.02.2020 ОСОБА_1 придбала транспортний засіб (торгової марки VOLKSWAGEN, модель PASSAT, номер кузова НОМЕР_1 , 01.07.2016 року виготовлення, сірого кольору з об`ємом двигуна в 1798 куб. см., тип двигуна - бензин, (код згідно УКТЗЕД ) та ціна продажу автомобіля готівкою становить 4 488 доларів США, вартість транспортування з HAMTRAMCK, MI 48212, USA до GDYNIA POLAND - 400 доларів США. Загальна та заявлена до розмитнення вартість автомобіля складає 4 888 доларів США (а.с.12-13)

Відповідно до розрахункового документу виданого ТОВ «Тарас Авто Сейлз & Сервіс» (продавцем) на ім`я ОСОБА_1 від 02.02.2020 за № 25478268, позивачка сплатила 4488, 00 дол США (а.с.35-36).

Галицькою митницею Держмитслужби складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA209030/2020/13366 від 15.04.2020, де відзначено, що автомобіль після ДТП, зазначено перелік та характер наявних пошкоджень, а саме в графі "наявні пошкодження, ознаки експлуатації" зазначено: "Авто після ДТП наявні пошкодження лакофарбового покриття з наявними вм`ятинами та деформаціями по кузову т/з: капот, блок радіаторів охолодження, передні ліва та права фари, передній бампер. Пошкоджений та забруднений салон, спрацьовані подушки безпеки. ..." (а.с.17).

16.04.2020 до відділу митного оформлення № 2 митного поста "Тернопіль" Галицької митниці Держмитслужби подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA209220/2020/6865 з метою митного оформлення та випуску у вільний обіг транспортного засобу із зазначеною ціною 4888,00 дол США.

24.04.2020 відповідачем видано Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000//2 та оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначенні № UA209220/2020/00338 (а.с.19,20).

У графі 33 оскаржуваного рішення "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" значиться наступне: "Митна вартість імпортованого товару не може бути визначена у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складової митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів, транспортних документів, коносамент. До митного оформлення додано витяг з інтернет ресурсу autoastat.com, відповідно до якого даний КТЗ був придбаний пошкоджений, однак відповідно до актів огляду №UA209030/2020/13366 від 15.04.2020 та №UA209220/2020/006865 від 16.04.2020 даний ТЗ відновлений. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, що інформація яка міститься на загальнодоступних інтернет ресурсах вартість даного товару є вищою за заявлену декларантом. Відповідно митним органом розпочато процедуру консультації та направлено повідомлення про надання документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч.2 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи, транспортні документи, коносамент, та додаткових документів відповідно до ч.3 ст.53 МК України, копія митної декларації країни відправлення, висновок про вартісні характеристики підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу обрахованого згідно інтернет каталогу nadaguides.com (13 000 дол. США) та витрат на доставку (700 дол. США) на рівні 13 700 дол. США.»

Позивач, не погодившись із рішенням відповідача, звернувся із даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів.

При вирішенні спору по суті суд керувався наступним.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

У відповідності до вимог статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2019 року №858 "Про утворення територіальних органів Державної митної служби" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної митної служби за переліком згідно з додатком 1, у тому числі Галицьку митницю Держмитслужби. Реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної митної служби за переліком згідно з додатком 2, зокрема, Львівську митницю ДФС приєднано до Галицької митниці Держмитслужби.

Постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" затверджено Положення про Державну податкову службу України; Положення про Державну митну службу України.

Установлено, що Державна митна служба, її територіальні органи виконують встановлені законодавчими та іншими нормативно-правовими актами функції та повноваження органів доходів і зборів до внесення до таких актів відповідних змін у частині, що стосується повноважень Державної митної служби, її територіальних органів.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1217-р, Кабінет Міністрів України погодився з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення з 08.12.2019 Державною митною службою покладених на неї постановою від 06.03.2019 №227 функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи. З 00.00 год. 08.12.2019 згідно з даного розпорядженням Кабінету Міністрів України про початок роботи Державної митної служби України повноваження Львівської митниці ДФС перейшли до Галицької митниці Держмитслужби.

Митний Кодекс України (далі МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

У відповідності до ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено ч. 2 ст. 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

За правилами ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч. 2 ст. 53 МК України, а саме: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісній характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 МК України).

Як встановлено ч. 1 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 6 ст. 54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

- надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, відповідно до ч. 2 цієї статті є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Згідно із ч. ч. 3-6 ст. 57 МК України Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч.1 ст. 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Згідно з ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до 4-5 ст.58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 3 ст. 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

За приписами ч. 1, 2, 4 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях. У разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово проінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Митним органом відмовлено в прийнятті митної декларації та прийнято оскаржуване Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2020/600031/2 від 24.04.2020 з підстав того, що до митного оформлення додано витяг з інтернет ресурсу autoastat.com, відповідно до якого даний КТЗ був придбаний пошкоджений, однак відповідно до актів огляду №UA209030/2020/13366 від 15.04.2020 та №UA209220/2020/006865 від 16.04.2020 даний ТЗ відновлений.

Зі змісту Карти відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209220/2020/00338 судом встановлено, що позивачем подавалися наступні документи : рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) від 20.02.2020; Декларація про походження товару (Declaration of origin) МІ від 01.10.2019; Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду UA209030/2020/13366 від 15.04.2020; Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 01.10.2019; Висновок про якісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями Висновок 16/04-2020 від 15.04.2020; внутрішній договір (контракт) доручення НОВ 864448 б/н від 10.04.2020; Договір про надання послуг митного брокера б/н від 20.03.2020; Паспорт громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання в Україні НОМЕР_3 від 05.08.2011; Інші некласифіковані документи витяг з сайта та довідка 15.04.2020-16 від 15.04.2020; Фінансова гарантія у вигляді грошової застави від 09.04.2020, Паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України НОМЕР_4 ; Митна декларація, за якою було відмовлено и випуску товарів UA209220.2020.006865 від 16.04.2020 (а.с.20).

Як встановлено з матеріалів справи, декларантом надано до митного органу митну декларацію UA209220.2020.006865 від 16.04.2020 із зазначенням ціни товару 4888,00 дол США та на підтвердження ціни також надано договір купівлі - продажу транспортного засобу № 25478268 від 20.02.2020 (рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) від 20.02.2020), де вказано вартість транспортування з HAMTRAMCK, MI 48212, USA до GDYNIA POLAND - 400 доларів США, загальна та заявлена до розмитнення вартість автомобіля складає 4 888 доларів США, а також відповідно до розрахункового документу виданого ТОВ «Тарас Авто Сейлз & Сервіс» (продавцем) на ім`я ОСОБА_1 від 02.02.2020 за № 25478268, сплачено 4488, 00 дол США.

Таким чином, на переконання суду, декларант надав відповідачу всі необхідні документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною рахунку рахунок-фактуру (інвойс) № 25478268 від 20.02.2020 виданого нерезидентом юридичною особою Taras Auto Sale & Service (Hamtramck D.C. 30216).

Відтак, подані позивачем до митного оформлення документи, зокрема рахунок-фактура (інвойс), за назвою і змістом відповідали вимогам пунктів 1, 3 ч.2 ст.53 Митного кодексу України.

Відповідачем прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2020/600031/2 від 24.04.2020 з підстав того, що митна вартість заявлена декларантом не може бути визнана у зв`язку з відсутністю документального підтвердження митної вартості та не поданням зокрема платіжних документів, однак не взято до уваги, що на час подання митної декларації № UA209190.2019.006865 рахунок-фактура (інвойс) № 25478268 від 20.02.2020 є тим документом, що виданий продавцем фірмою Taras Auto Sale & Service (Hamtramck D.C. 30216) і який засвідчує дійсну вартість придбаного автомобіля в сумі 4888,00 дол США.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 20.02.2018 за результатом розгляду справи №809/1884/16, посилання відповідача на те, що сума, яка зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі), поданому декларантом, не була підтверджена, є безпідставними, оскільки положення статті 53 Митного кодексу України не містять вимог щодо додаткового підтвердження ціни, вказаної у документах, які підтверджують митну вартість товару.

Більше того, як встановлено судом з матеріалів справи, згідно свідоцтва НОМЕР_6, транспортний засіб, торгової марки VOLKSWAGEN, модель PASSAT, номер кузова НОМЕР_1 , 01.07.2016 року виготовлення, сірого кольору з об`ємом двигуна в 1798 куб. см., тип двигуна - бензин, (код згідно УКТЗЕД ), підлягає утилізації та може використовуватися як запчастини (а.с.15), або продаж за кордон.

Відтак, суд дійшов висновку, що більш ніж удвійчі більша коригована ціна вказаного транспортного засобу відповідачем із заявленої 4888,00 дол США до 13700,00 дол США, покликаючись на інформацію згідно інтернет каталогу nadaguides.com та вказаного висновку в акті переогляду про відновлення автомобіля є неспівмірним та безпідставним.

Суд проаналізувавши норми Митного кодексу України зазначає, що:

1. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

2. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

3. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

4. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

5. Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є , зокрема, зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 815/5398/17 від 25.01.2019 року та №809/872/17 від 17.07.2019.

При цьому суд враховує, що імпортований позивачем автомобіль має свої особливості в частині комплектації, пробігу, амортизації в ході експлуатації, поломок та пошкоджень. Відтак, вказаний метод не враховує індивідуальні особливості придбаного позивачем транспортного засобу, що мають суттєвий вплив на його ринкову вартість.

Відтак, достатніх підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості у такий спосіб та за довільною методикою, без врахування та визначення у встановленому законом порядку технічного стану транспортного засобу не наведено.

Підсумовуючи, суд наголошує, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня вартості іншого товару за інформацію мережі Інтернет не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не може ставитись у вину покупцеві транспортного засобу, та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, так само як за відсутності у митного органу достовірних доказів про зворотне, - не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Суд зазначає, що під час розгляду справи, відповідачем не доведено наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, натомість позивач підтвердив заявлену митну вартість товарів необхідними документами. Зазначене, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем транспортного засобу та протиправність прийнятого митницею рішення та, на підставі такого, картки відмови у прийнятті митної декларації.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку що оскаржувані рішення відповідача прийняті не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, не обґрунтовано, без з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, а відповідно підлягає скасуванню.

Згідно з нормами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленим статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На підставі викладеного, зважаючи на всі наведені обставини в їх сукупності та з урахуванням того, що відповідачем доводи позовної заяви не спростовані, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ухвалив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2020/600031/2 від 24.04.2020.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби (вул. Костюшка, 1, м. Львів, 79000; ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код: НОМЕР_5 ) судовий збір в сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень, 80 копійок).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 28.09.2020.

Суддя Коморний О.І.