Справа № 580/388/20
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/388/20 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Гаращенко В.В.
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 вересня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Костюк Л.О.;
суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І..;
за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2020 року (розглянута у порядку письмового провадження, м. Черкаси, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за розглядом заяви Військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі - відповідач), в якому просить: визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та невиплати позивачу грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 по 2018 рік виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби - 05 липня 2019 року; зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити позивачу грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 по 2018 рік виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби - 05 липня 2019 року.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2020 року апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишено без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року без змін
02 червня 2019 року військова частина НОМЕР_1 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з заявою про роз`яснення рішення суду у адміністративній справі №580/388/20, просить:
- роз`яснити рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 у справі № 580/388/20 за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, позаяк рішення є нечітким за змістом у частині визнання протиправною бездіяльності військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 2015 року до 2018 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 05.07.2019 та правомірності наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 05.07.2019 №127, що є підставою для здійснення розрахунків з військовослужбовцем під час виключення зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та незрозумілим, зокрема з приводу не визначення прав та обов`язків нарахування і виплати сум коштів позивачу Фінансовим управлінням Генерального штабу Збройних Сил України;
- зупинити перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання, до прийняття судом остаточного рішення за результатами касаційного перегляду.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року заяву повернуто заявникові без розгляду.
Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.
Щодо поданого клопотання представника відповідача про зупинення виконання та прийняття судом додаткового рішення про зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 року у справі № 580/388/20, колегія суддів зазначає наступне.
Так, питання щодо ухвалення додаткового судового рішення передбачені ст. 252 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст. ст. 252 КАС України, суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:
1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;
2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;
3) судом не вирішено питання про судові витрати.
На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що підстава на яку посилається позивач, а саме зупинення перебігу строку виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 року у справі № 580/388/20, як підставу для ухвалення додаткового судового рішення КАС України не містить.
Тому, зазначені вимоги представника відповідача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Окрім зазначеного, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що посилання представника відповідача на неможливість примусового стягнення з ВЧ НОМЕР_1 сум грошових куоштів, належить до виплати позивача, оскільки відповідач не має власних рахунків та не здійснює нарахування коштів військовослужбовцям за фондом грошового забезпечення, є окремими вимогами для звернення з метою оскарження рішення суду першої інстанції.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо повернення заяви про роз`яснення рішення без розгляду.
Повертаючи заяву про роз`яснення рішення без розглояду, суд першої інстанції виходив з того, що заява військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення рішення суду у адміністративній справі №580/388/20 не відповідає вимогам ч. 1 ст. 167 КАС України
Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Вказана стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.
Виходячи з положень ст. 254 КАС України, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Згідно ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Колегія суддів звертає увагу на те, що судом першої інстанції встановлено, що заява від 29.05.2020 (надійшла до суду 02.06.2020) про роз`яснення судового рішення від 10.03.2020 №580/388/20 не містить доказів її надіслання іншим учасникам справи позивачу.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у прохальній частині заяви відповідач просить, зокрема зупинити перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання до прийняття судом остаточного рішення за результатами касаційного перегляду, проте подана заява про роз`яснення рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 у справі № 580/388/20 не є касаційною скаргою, а Черкаський окружний адміністративний суд не є судом касаційної інстанції та не уповноважений вирішувати питання про зупинення виконання судових рішень, які оскаржуються у касаційному порядку.
Відповідно до ч. 4 ст. 254 КАС України, підставою для зупинення перебігу строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання визначено подання заяви про роз`яснення судового рішення та не потребує додаткового ухвалення судом рішення про зупинення перебігу строку, встановленого судом для виконання судового рішення, та строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, що викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.
Процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду.
Вимога логічності, зокрема передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Зрозумілість рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 11.08.2016 року по справі №К/800/51749/16.
На підставі вище зазначеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що заявником не не обґрунтовано у контексті змісту, причин і підстав необхідність роз`яснення судового рішення.
Враховуючи зазначене, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про невідповідність заяви військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення рішення суду у адміністративній справі №580/388/20 вимогам ч. 1 ст. 167 КАС України та повернення заявнику без розгляду.
Доводи апеляційної скарги спростовуються вищевикладеним та є таким, що не відповідають обставинам справи.
Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з додержання норм процесуального та матеріального права, в зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 312, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2020 року без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.
(Повний текст виготовлено 30 вересня 2020 року)
Головуючий суддя: Л.О. Костюк
Судді: Н.П. Бужак,
М.І. Кобаль