Справа № 826/17398/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року м. Київ № 826/17398/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши у письмовому провадження в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Металскарб" до Київської митниці Держмитслужби про визнання бездіяльності протиправною, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

установив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Металскарб" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київської міської митниці Державної фіскальної служби України, у якій просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльність Київської міської митниці ДФС, яка виявилась у неприйнятті рішення про визначення коду товару у строки, визначені статтею 255 Митного кодексу України та пункту 7 розділу III затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що перемішуються через митний кордон України» та у невиконанні встановленого частиною 19 статті 356 Митного кодексу України обов`язку щодо ознайомлення з результатами проведеного листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.09.2016 № 6478/84-99-57-02-4 дослідження (аналізу, експертизи) та ненадання примірнику таких результатів;

2) визнати протиправним та скасувати рішення відділу класифікації товарів Київської міської митниці ДФС від 29.09.2016 № КТ-150-2016 про визначення коду товару за УКТЗЕД як ;

3) визнати протиправною та скасувати «Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» №100250008/2016/00027, оформлену 17.10.2016 Київською міською митницею ДФС, про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією від 10.08.2016 № 100250008/2016/037823.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що підставою для прийняття оскаржуваних рішень слугував необґрунтований висновок відповідача про те, що товар (підшипники ковзання для щічної дробарки), митне оформлення якого здійснювалось за митною декларацією від 10.08.2016 №100250008/2016/037823 необхідно класифікуватись за кодом УКТ ЗЕД (інші вироби з міді), у той час як позивачем класифіковано такий товар за кодом УКТ ЗЕД (інші підшипники ковзання для валів).

Позивач наголошує, що наявними документами підтверджується те, що ввезений товар відноситься до групи товарів за кодом УКТ ЗЕД , а не УКТ ЗЕД як стверджує відповідач. Водночас, вказані висновки відповідача ґрунтуються виключно на невідповідності товару вимогам ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) «Подшипники скольжения. Втулки из медных сплавов».

Однак, вимоги ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) в Україні скасовані з 25.12.2015. Більш того, товар не можна оцінювати на предмет його відповідності вимогам національних стандартів, кодексів усталеної практики чи їх окремих положень, оскільки цей товар не відноситься до продукція, яка підлягає обов`язковій сертифікації в України, та вироблявся відповідно до вимог технічного завдання №07/06 АС.

Також позивач зауважив, що правильність класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД підтверджена судовими рішеннями у справі №760/20652/16-п.

Крім того, позивач зазначає, що відповідачем порушено строк прийняття рішення про класифікацію товару та не ознайомлено позивача із листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.09.2016 №6478/84-99-57-02-4 щодо дослідження товару.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.12.2016 за даним позовом відкрито провадження в адміністративній справі.

Відповідач подав заперечення на позовну заяву в якому вказав на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, просив відмовити у задоволенні адміністративного позову, з посиланням на те, що оскаржувані рішення приймались на підставі Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), що викладена у додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України»; Висновок експерта СЛЕД ДФС від 17.08.2016 №108; лист ДФС від 28.09.2016 №31966/7/99-99-19-02-03-17 та вимоги ГОСТу 29201-91 (ИСО 4379-78).

Відповідач зауважив, що технічні параметри підшипників регламентовано ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78). Для класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД необхідно щоб такий товар відповідав вимогам ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78). Однак, товар, митне оформлення якого здійснювалось за митною декларацією від 10.08.2016 №100250008/2016/037823, не відповідає вимогам ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) щодо основних розмірів втулок та маркування, не може ідентифікуватись як підшипник ковзання або втулка. Тому, товар розглядався у урахуванням хімічного складу як виріб із міді та був обґрунтовано класифікований за кодом УКТ ЗЕД (інші вироби з міді). Вказаний висновок узгоджується із листом ДФС України від 28.09.2016 №31966/99-19-02-03-17.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.06.2018 справу прийнято до провадження суддею Чудак О.М. і призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного, а ухвалою суду від 09.07.2018 - в порядку загального позовного провадження.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, суд за клопотаннями представників сторін, на підставі частини четвертої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 №2747-IV (КАС України), ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження.

15.12.2017 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до КАС України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 КАС України, судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши пояснення, надані учасниками судового процесу, а також докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд встановив наступне.

Згідно умов зовнішньоекономічного контракту від 15.03.2016 № 1503/2016, укладеного між ТОВ «Металскарб» та компанією «ATLANTIC CONTRACTS L.P.» (Великобританія), ТОВ «Металскарб» як виробник зобов`язалось виготовити та поставити вказаній іноземній компанії як замовнику, підшипники ковзання для дробарки щічної (товар) на умовах, вказаних у цьому контракті, специфікаціях до нього та технічних завданнях, наданих замовником.

Згідно із специфікацією від 13.07.2016 №29 до вказаного контракту, ТОВ «Металскарб» зобов`язалась у строк до 21.08.2016 поставити на умовах СРТ м. Бірс, Бельгія (відповідно до правил ІНКОТЕРМС 2010) товар, а саме - «Підшипники ковзання для дробарки щічної», виробничої серії (артикула) 2971.04.04, в кількості 442 штуки, на загальну суму 64 036,05 євро. Продукція має відповідати технічному завданню №07/06 АС.

На виконання вказаного контракту у серпні 2016 року ТОВ «Металскарб» виготовлена відповідна продукція, яка за своєю технологічною специфікою виготовляється за наступним порядком: 1) круглоциліндричні ливарні заготовки на замовлення Товариства виготовляються на спеціалізованих ливарних підприємствах м. Запоріжжя способом відцентрового лиття для отримання більш щільної структури з мінімальними шлаковими включеннями; 2) подальша токарна обробка здійснюється на ПАТ «Запорізький механічний завод» на умовах переробки давальницької сировини (договір про надання послуг від 04.01.2016 №2/07).

За актом від 08.08.2016 №2 здачі-приймання готової продукції з давальницької сировини, укладеним між ПАТ «Запорізький механічний завод» (виконавець) та ТОВ «Металскарб» (замовник), продукція - підшипники ковзання для дробарки щічної в кількості 442 штук, передано замовнику.

10.08.2016 ОСОБА_1 як декларант ТОВ «Металскарб» подав до відділу митного оформлення №5 митного поста «Західний» Київської міської митниці ДФС в електронному вигляді митну декларацію форми МД-6 типу ЕК 10 АА (ЕМД), якій присвоєно реєстраційний №100250008/2016/037823. У графі 31 «Вантажні місця та опис товарів. Маркування та кількість - номери контейнерів - Кількість та розпізнавальні особливості» цієї ЕМД декларант зазначив: « 1. Підшипники ковзання для щічної дробарки (не належать до товарів військового чи подвійного використання: 2971.04.04.001МЗ - 312шт., 2971.04.04.002МЗ - 52шт., 2971.04.04.003МЗ - 13шт., 2971.04.04.005МЗ - 65шт., всього: 442 шт. В-ник ТОВ «Металскарб». Країна виробництва UA. Торгівельна марка Металскарб. Товар № 1. Графа 31 Див. «електронний інвойс». Місць 9». У графі 33 «Код товару» декларант визначив код товару за УКТ ЗЕД .

Одночасно із ЕМД декларантом подано: інвойс від 09.08.2016 №09/08, специфікація від 13.07.2016 №29, контракт від 15.03.2016 №1503/2016, калькуляція від 09.08.2016 №0908/03 та міжнародна транспортна накладна CMR від 09.08.2016.

10.08.2016, під час проведення митного оформлення митним органом здійснено огляд товару та складено Акт про проведення огляду (перегляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу щодо товару по МД № 100250008/2016/037823. У графі 8.3.3 цього Акту «Відмітка про відповідність характеристик товарів даним, зазначеним у митній декларації» значком «Х» (так) позначено про відповідність відомостей про товар в частині місць, опису товару та його маркування. У графі 8.3.4 цього Акту дані щодо виявлених невідповідностей відсутні.

Також 10.08.2016 митним органом складено Акт про взяття проб і зразків для митного оформлення, за яким взято проби (зразки) товару у кількості 2 шт., з метою визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД.

11.08.2016 декларантом додатково надано митному органу: креслення підшипників ковзання 2971.04.04…МЗ, паспорти виробів ПАТ «Запорізький механічний завод» від 09.08.2016, лист ТОВ «Металскарб» від 09.08.2016 №0908/05 щодо застосування виробів, технічне завдання «підшипники ковзання щічної дробарки» № 07/06 АС.

Митним органом складено запит до СЛЕД ДФС №100250001/2016/148 про проведення досліджень, за яким передано отримані за Актом про взяття проб і зразків від 10.08.2016 два зразка підшипників та визначено завдання для дослідження: визначити компоненти хімічного складу, вид виробу та будову, вид обробки необхідні для однозначної ідентифікації та класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД .

Відповідно до висновку від 17.08.2016 № 108 управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції СЛЕД ДФС за зовнішнім виглядом, конструктивними особливостями, лінійними розмірами, вагою, якісним хімічним складом матеріалу виготовлення, наданий на дослідження зразок не суперечить підшипнику ковзання, що виготовлений за вимогами технічного завдання ТЗ №07/06 АС.

19.08.2016 листом №3253/8/26-70-19-02 відповідач повторно звернувся до СЛЕД ДФС щодо проведення додаткових досліджень.

Листом СЛЕД ДФС від 02.09.2016 №6478/94-94-57-02-4 додатково визначено кількісний хімічний склад зразку і про невідповідності його зразку нічого не зазначено. Одночасно звернуто увагу митного органу на ту обставину, що нормативний документ ГОСТ ИСО 4379-2006, про визначення відповідності якому зразку вказувалось у запиті, відсутній в базі нормативних документів ДП «Укрметртестстандарт».

05.09.2016 митний орган звернувся до декларанта із запитом про надання технічних документів щодо дробарок щічних.

08.09.2016 декларантом направлено митному органу електронне повідомлення, де зазначено, що запит безпосередньо не стосується товару - предмету експортного митного оформлення, а тому є можливою відмова у наданні таких документів. Підкреслено необхідність, у будь-якому випадку, прийняття рішення про класифікацію до 10.09.2016. Водночас, на підтвердження правильності класифікації товару за кодом УКТЗЕД митному органу направлено:

- експертний висновок Київської ТПП від 25.08.2016 №К-1128 щодо визначення коду товару згідно з УКТЗЕД;

- експертний висновок Київської ТПП від 26.08.2016 №В-1144 щодо ідентифікації товару;

- лист Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (ЦП «Укрметртестстандарт») від 30.08.2016 №20-43/350 щодо визначення коду товару за ДКПП за ДК 016:2010 «Державний класифікатор продукції та послуг» та відповідності співставлення цього коду із кодом УКТЗЕД;

- протоколи хімічного аналізу №64 від 05.09.2016 та №65 від 05.09.2016, проведені ТОВ «Феррокс», із копіями свідоцтва про атестацію та додатками;

- результати дослідження лінійних розмірів зразків продукції ПАТ «Запорізький механічний завод» від 06.09.2016 №663/22, із свідоцтвами про повірку робочих засобів вимірювальної техніки.

Листом від 08.09.2016 №3496/8/26-70-19-02 «Щодо класифікації товару» митний орган звернувся до Департаменту адміністрування митних платежів ДФС України, посилаючись на те, що у митниці виник складний випадок класифікації товару та просив надати методологічну допомогу щодо його класифікації.

У відповідь на лист відповідача від 08.09.2016 №3496/8/26-70-19-02, ДФС України своїм листом від 28.09.2016 № 31966/99-19-02-03-17 повідомило, що спірний товар, який не відповідає ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) щодо основних розмірів втулок та маркування не може бути ідентифікований як підшипник ковзання або втулка. Такий товар повинен розглядатися з урахуванням хімічного складу сплаву як виріб з міді.

28.09.2016 листом від 27.09.2016 № 16/2709-02 (вхідний КММ ДФС від 28.09.2016 № 7804/10) представник ТОВ «Металскарб» звернувся до митного органу та повторно надав вищевказані документи й додаткові, а саме:

- експертний висновок споживчої експертизи ДП «Укрметртест-стандарт» від 21.09.2016 № 74.90.19-045/16;

- експертний висновок споживчої експертизи Українського центру з проблем захисту прав споживачів від 23.09.2016 №16/29;

- висновок товарознавчого експертного дослідження Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 23.09.2016 № 85/7.

29.09.2016 відділом класифікації товарів КММ ДФС прийнято рішення за №КТ-150-2016 про визначення коду товару, яким визначено код товару за УКТЗЕД 0 (інші вироби з міді).

17.10.2016 за №100250008/2016/00027 службовою особою КММ ДФС оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Причиною відмови зазначено рішення щодо класифікації товарів від 29.09.2016 №КТ-150-2016, яким код та опис товару змінено. Одночасно запропоновано подати митному органу нову митну декларацію, заповнену належним чином, з урахуванням Рішення.

Позивач не погоджуються із вказаними рішеннями відповідача, вважає, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо своєчасного прийняття рішення про класифікацію товару, а тому звернувся до суду із даним позовом.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулювання економічних, організаційних, правових, кадрових та соціальних аспектів діяльності митної служби України визначає Митний кодекс України.

Пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України визначено поняття митного контролю. Це - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За змістом статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 Митного кодексу України).

Перевірка правильності класифікації згідно з українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності є одним з етапів митного контролю.

Відповідно до частин першої та другої статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Як складний випадок класифікації товару розуміють випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Термін «класифікація товару» для цілей розділу ІV Митного кодексу України міститься в пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (Порядок №650), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України Про митний тариф України, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання ст. 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Пункт 3 розділу І Порядку №650 визначає, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. (пункти 1 та 2 ІІІ Порядку №650).

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №650 передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності:

- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Згідно пунктів пункт 5 та 6 розділу ІІІ Порядку №650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

У разі відмови у прийнятті МД посадовою особою органу доходів і зборів відповідно до розділу VІІ цього Порядку оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Частинами першою та другою статті 255 МК України врегульовано питання строків завершення митного оформлення та встановлено, що митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту подання митної декларації та всіх необхідних для декларування та митного контролю.

Такий строк може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі:

1) виконання митних формальностей поза місцем розташування органу доходів і зборів відповідно до статті 247 цього Кодексу;

2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару;

3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу;

4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини п`ятої цієї статті;

5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції";

6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні;

7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 Кодексу.

Частиною четвертою статті 255 МК України передбачено, що не допускається перевищення строку, зазначеного у частині першій цієї статті, у зв`язку з проведенням правоохоронними органами та підрозділами внутрішньої безпеки органів доходів і зборів спеціальних операцій, перевірок та інших заходів, які не є операціями, що здійснюються в рамках виконання процедур митного контролю.

Пунктом 7 розділу III Порядку №650 визначено, що у разі письмового підтвердження декларантом або уповноваженою ним особою готовності надати додаткові документи чи відомості перевірка правильності класифікації товару згідно з УКТЗЕД проводиться після їх надання.

Строк надання додаткових документів чи відомостей не повинен перевищувати 10 календарних днів. Строк проведення митного оформлення визначається з дати надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей і не повинен перевищувати строки, установлені статтею 255 Кодексу.

Строк митного оформлення у разі взяття проб (зразків) товарів визначається з урахуванням вимог статті 255 Кодексу.

Строк прийняття Рішення про класифікацію товару не повинен перевищувати 10 календарних днів. За умови необхідності залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) загальний строк прийняття рішення не повинен перевищувати 30 календарних днів.

Відповідно до пункту 9 розділу III Порядку №650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:

- виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;

- виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що загальний строк прийняття рішення про класифікацію товару не повинен перевищувати 30 календарних днів. В межах цього строку можуть здійснюватися заходи, до яких може вдаватися митний орган під час перевірки правильності класифікації товару.

Вказаними нормами не передбачено можливості продовження вказаного строку чи зупинення його відліку, у тому числі у разі звернення митного органу до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи.

Судом встановлено, що ЕМД №100250008/2016/037823 подана до митного органу 10.08.2016 о 15:00.

Тобто, строк проведення митного контролю щодо правильності класифікації товару спливав 10.09.2016, по завершенню якого митний орган мав прийняти рішення про класифікацію товару.

Разом з цим, рішення про визначення коду товару №КТ-150-2016 прийняте відповідачем 29.09.2016, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100250008/2016/00027 - 17.10.2016.

Таким чином, при прийнятті спірних рішень відповідачем порушено вимоги статті 255 МК України щодо дотримання строків митного оформлення, що вказує на невідповідність спірних рішень вимозі своєчасності та допущення відповідачем протиправної бездіяльності у цій частині.

Також суд погоджується із доводами позивача про допущення відповідачем протиправної бездіяльності в частині невиконання встановленого частиною 19 статті 356 МК України обов`язку щодо ознайомлення з результатами проведеного листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.09.2016 №6478/84-99-57-02-4 дослідження (аналізу, експертизи) та ненадання примірнику таких результатів.

Відповідно до частини 19 статті 356 МК України декларанти або уповноважені ними особи повинні бути ознайомлені з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів і отримати від органу доходів і зборів, яким призначено таке дослідження (аналіз, експертизу), примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або після отримання органом доходів і зборів примірників результатів такого дослідження (аналізу, експертизи) від інших державних органів. Недодання примірників результатів досліджень у зазначений термін е порушенням службових обов`язків посадовими особами органу доходів і зборів.

Згідно частини 13 статті 356 МК України додаткові та повторні дослідження (аналізи, експертизи) призначаються на загальних підставах.

Позивач стверджує, що відповідачем не ознайомлено ТОВ «Металскарб» з результатами проведеного листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.09.2016 №6478/84-99-57-02-4 дослідження (аналізу, експертизи) та не надано примірника таких результатів. Адвокат ТОВ «Металскарб» листом від 27.09.2016 №16/2709-3 (вхідний КММ ДФС від 28.09.2016 №7805/10) звернувся до відповідача із вимогою про надання примірника (копії) вищевказаного дослідження (аналізів, експертизи). На таке звернення представник отримав електронною поштою супровідний лист КММ ДФС від 04.10.2016 № 7030/10/26-70-19-02, де зазначено про направлення в якості додатку (електронний файл «1.rаr») копії листа СЛЕД ДФС від 02.09.2016 №6478/84-99-57-02-4. По факту - у додатку «1.rаr» містилися лише фотографії гаджету «iPad mini»

У ході судового розгляду даної справи відповідачем не надано жодних спростувань вказаним доводам позивача, матеріали справи також не містять доказів ознайомлення ТОВ «Металскарб» з листом СЛЕД ДФС від 02.09.2016 №6478/84-99-57-02-4.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням наведеного суд вважає обґрунтованими позовні вимоги у цій частині.

Згідно статті 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Товари в УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Крім того, з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Відповідно до пунктів 1-4, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Спірним у даній справі є питання за яким код УКТ ЗЕД необхідно класифікувати товар, митне оформлення якого здійснювалось за митною декларацією від 10.08.2016 №100250008/2016/037823, за кодом УКТ ЗЕД як стверджує позивач чи за кодом УКТ ЗЕД як наполягає відповідач.

Встановлено, що товар є продукцією виробничої серії 2971.04.04, яка виготовляється ТОВ «Металскарб» із залученням ПАТ «Запорізький механічний завод», за технічним завданням №07/06АС «Підшипники ковзання дробарки щічної», відноситься до категорії готової промислової продукції, яку можна використовувати за призначенням та яка відповідає вимогам нормативних документів за фізико-хімічними показниками, споживчими властивостями. Вказана продукція не містить недоліків та відповідає технічним умовам, визначеним технічним завданням №07/06АС.

За кодом УКТ ЗЕД класифікують інші підшипники ковзання для валів, товарної групи 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини» розділу XV «Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя».

За кодом УКТ ЗЕД класифікують інші вироби мідні, товарної групи 74 «Мідь і вироби з неї», розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них».

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 затверджено Пояснення до товарної позиції 8483 згідно яких товари, що входять до цієї товарної позиції, являють собою переважно:

- деякі механічні частини, що використовуються для передачі потужності від зовнішніх силових агрегатів до однієї або декільком машинам;

- деякі внутрішні частин машини, використовувані для передачі потужності до різних частин тієї ж самої машини.

Корпуси підшипників являють собою раму або опору, призначену для розміщення підшипників ковзання, роликового, кулькового і т.п. підшипника, в який входять (або у разі упорного підшипника, в який упираються) кінці обертового вала або осі. Вони зазвичай складаються з двох частин, які, будучи з`єднаними разом, утворюють кільце, що утримує підшипник. Вони можуть містити засоби змащування підшипника.

Вони також найчастіше містять подушку, плиту, кронштейн, за допомогою яких їх можна закріпити на машині або на стіні, або іншому елементі будівлі; але ці подушки, плити, кронштейни і т.п., які не містять у собі корпус підшипника (і самі не призначені вміщати у собі підшипник), класифікуються відповідно до матеріалу, з якого вони виготовлені (зазвичай товарна позиція 7325 або 7326).

Корпуси підшипників, що містять кульковий, роликовий або голчастий роликовий підшипник, відносяться до цієї товарної позиції; але кулькові, роликові або голчасті роликові підшипники, подані окремо, включаються до товарної позиції 8482.

Проте підшипники ковзання класифікуються в цій товарній позиції, навіть якщо вони постачаються без корпусів. Вони складаються з кілець антифрикційного металу або іншого матеріалу (наприклад, металокераміки або пластмаси). Вони можуть бути виготовлені суцільними або рознімними з декількох частин, з`єднаних разом, і утворюють гладкий підшипник, в якому обертається вал або вісь.

До цієї товарної позиції не включаються підшипники з графіту або інших вуглецевих матеріалів (товарна позиція 6815).

Водночас, у примітці 1 до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД зазначено, що цей розділ не включає (f) вироби розділу XVI (машини, механічне обладнання та електротовари).

Згідно примітки 7 до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД якщо у сформульованих позиціях не зазначено інше, вироби з недорогоцінних металів (включаючи вироби із сумішей матеріалів, які розглядаються як вироби з недорогоцінного металу відповідно до основних правил класифікації), що містять два чи більше недорогоцінних метали, класифікуються як вироби з того недорогоцінного металу, який переважає за масою інші метали.

Виходячи з вказаних описів суд вважає, що характеристики товару «Підшипники ковзання дробарки щічної» свідчать про необхідність його класифікації за кодом УКТ ЗЕД .

Також на користь даного висновку свідчать:

- виконаний на замовлення відповідача експертний висновок СЛЕД ДФС від 17.08.2016 №108 та додаткові результати, викладені у листі СЛЕД ДФС від 02.09.2016 № 6478/84-99-57-02-4;

- експертний висновок Київської ТПП від 25.08.2016 №К-1128 щодо визначення коду товару згідно з УКТЗЕД;

- експертний висновок Київської ТПП від 26.08.2016 №В-1144 щодо ідентифікації товару;

- лист Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (ДП «Укрметртестстандарт») від 30.08.2016 № 20-43/350 щодо визначення коду товару за ДКПП за ДК 016:2010 «Державний класифікатор продукції та послуг» та відповідності співставлення цього коду із кодом УКТЗЕД;

- протоколи хімічного аналізу № 64 від 05.09.2016 та № 65 від 05.09.2016, проведені ТОВ «Феррокс», із копіями свідоцтва про атестацію та додатками;

- результати дослідження лінійних розмірів зразків продукції ПАТ «Запорізький механічний завод» від 06.09.2016 № 663/22, із свідоцтвами про повірку робочих засобів вимірювальної техніки;

- експертний висновок споживчої експертизи ДП «Укрметртестстандарт» від 21.09.2016 №74.90.19-045/16;

- експертний висновок споживчої експертизи Українського центру з проблем захисту прав споживачів від 23.09.2016 №16/29;

- висновок товарознавчого експертного дослідження Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 23.09.2016 №85/7.

Суд зазначає, що вказані експертні висновки позивач надав відповідачу, однак не враховані останнім, незважаючи й на те, що в силу вимог статтей 356, 357 МК України експертні висновки СЛЕД ДФС обов`язкові для митного органу та визначальні для ідентифікації товарів та їх класифікації згідно з УКТЗЕД.

В обґрунтування класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД відповідач зазначає, що технічні параметри підшипників регламентовано ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78). Для класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД необхідно щоб такий товар відповідав вимогам ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78). Однак, товар, митне оформлення якого здійснювалось за митною декларацією від 10.08.2016 №100250008/2016/037823, не відповідає вимогам ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) щодо основних розмірів втулок та маркування, не може ідентифікуватись як підшипник ковзання або втулка. Тому, товар розглядався у урахуванням хімічного складу як виріб із міді та був обґрунтовано класифікований за кодом УКТ ЗЕД (інші вироби з міді). Вказаний висновок узгоджується із листом ДФС України від 28.09.2016 №31966/99-19-02-03-17.

Суд зазначає, що лист ДФС України від 28.09.2016 №31966/99-19-02-03-17 не є нормативним-актом чи обов`язковим до виконання офіційним роз`ясненнями щодо класифікації товарів, а тому посилання відповідача на вказаний лист безпідставні.

Згідно із статтею 11 Закону України «Про стандартизацію» від 05.06.2014 №1315-VII та розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.11.2014 №1163-р, функції національного органу стандартизації, що реалізує державну політику у сфері стандартизації, виконує ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ»).

Листом від 23.12.2016 № 2-10/2.1.1-13-3164 ДП «УкрНДНЦ» роз`яснив, що ним як національним органом стандартизації та відповідно до схваленої постановою Верховної Ради України від 11.12.2014 № 26-VIII постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2014 №695 «Про затвердження Програми діяльності Кабінету Міністрів України» щодо припинення дії на території України стандартів колишнього СРСР, видано наказ від 25.12.2015 №205 щодо скасування в Україні чинності міждержавного ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) «Подшипники скольжения. Втулки из медных сплавов», у зв`язку із затвердженням відповідного національного стандарту ДСТУ ISO 4379:2015 та наявністю міжнародного стандарту ISO.

Тобто, ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) «Подшипники скольжения. Втулки из медных сплавов» на території України з 25.12.2015 на території України є нечинним.

Також, наданий на митне оформлення товар (підшипники ковзання виробничої серії 2971.04.04) не відноситься до Переліку продукції, що підлягає обов`язковій сертифікації в Україні, що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 01.02.2005 №28.

Крім того, відповідно до Закону України «Про стандартизацію» застосування національних стандартів здійснюється на добровільній основі і виробник товару має право випускати продукцію не за державним стандартом, а за особливою процедурою (власні технічні умови тощо), крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Згідно пункту 4 частини другої статті 4 Закону України «Про стандартизацію» державна політика у сфері стандартизації базується на збалансованому застосуванні принципу добровільного застосування національних стандартів та кодексів усталеної практики, якщо інше не передбачено нормативно-правовими актами.

Частиною другою статті 16 цього Закону України «Про стандартизацію» визначено, що стандарти, кодекси усталеної практики та технічні умови, прийняті підприємствами, установами та організаціями, застосовуються на добровільній основі.

Відповідно до частини другої статті 23 вказаного Закону України «Про стандартизацію», національні стандарти та кодекси усталеної практики застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Частиною третьою статті15 ГК України передбачено, що у разі виготовлення продукції на експорт, якщо угодою (контрактом) визначено інші вимоги, ніж ті, що встановлено технічними регламентами, дозволяється застосування положень угоди (контракту), якщо вони не суперечать законодавству України в частині вимог до процесу виготовлення продукції, її зберігання та транспортування на території України.

Отже, товар «підшипники ковзання для щічних дробарок» взагалі не можна оцінювати на предмет його відповідності вимогам національних стандартів, кодексів усталеної практики чи їх окремих положень, оскільки цей товар вироблявся відповідно до вимог технічного завдання №07/06 АС.

Отже, є безпідставними посилання відповідача на невідповідність товару вимоги ГОСТ 29201-91 (ИСО 4379-78) та висновки щодо необхідності класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД .

Верховний Суд у постанові від 20.03.2018 у справі №814/978/17 зазначив, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією, може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження податкового органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Відповідно частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зауважує, що у оскаржуваних рішеннях відсутні будь-які обґрунтування щодо допущення позивачем порушень правил класифікації. Зміст спірних рішень не дає можливості встановити з огляду на які характеристики досліджуваного товару та з посиланням на які норми відповідач дійшов висновку про неможливість класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД та необхідність застосування коду УКТ ЗЕД . Відповідні відомості щодо підстав прийняття спірних рішень здобуті судом у ході судового розгляду даної справи.

Також суд враховує, що помилковість висновків відповідача щодо необхідності класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД та обґрунтованість доводів позивача про класифікацію такого товару за кодом УКТ ЗЕД підтверджується судовими рішеннями, які набули законної сили. Так, вказані обставини підтверджені постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.01.2017 у справі №760/20652/16-п, яка залишена без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 10.04.2017.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, враховуючи те, що відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних рішень та бездіяльності, а матеріали справи свідчать про протилежне суд вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Частиною першою, сьомою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Оскільки даний позов сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, підлягає задоволенню повністю, а згідно наявної у справі квитанції від 21.11.2016 № позивачем за його подання сплачено судовий збір у розмірі 4134 грн, то вказана сума підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-246, 255 КАС України,

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Металскарб» задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправною бездіяльність Київської міської митниці ДФС, яка виявилась у неприйнятті рішення про визначення коду товару у строки, визначені статтею 255 Митного кодексу України та пункту 7 розділу III затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що перемішуються через митний кордон України» та у невиконанні встановленого частиною 19 статті 356 Митного кодексу України обов`язку щодо ознайомлення з результатами проведеного листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.09.2016 № 6478/84-99-57-02-4 дослідження (аналізу, експертизи) та ненадання примірнику таких результатів.

Визнати протиправним та скасувати рішення відділу класифікації товарів Київської міської митниці ДФС від 29.09.2016 № КТ-150-2016 про визначення коду товару за УКТЗЕД як ;

Визнати протиправною та скасувати «Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» №100250008/2016/00027, оформлену 17.10.2016 Київською міською митницею ДФС, про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією від 10.08.2016 № 100250008/2016/037823.

Стягнути з Київської міської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Металскарб» витрати по сплаті судового збору у розмірі 4134 (чотири тисячі сто тридцять чотири) грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» цього ж Кодексу.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Металскарб» (місцезнаходження юридичної особи: 69035, місто Запоріжжя, вулиця Лермонтова, будинок 6, квартира 106; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 36648378).

Відповідач - Київська міська митниця Держмитслужби (місцезнаходження юридичної особи: 03124, місто Київ, бульвар Гавела Вацлава, будинок 8-А; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 43337359).

Суддя О.М. Чудак