Справа № 580/3807/19(2-іс/340/94/19)
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 580/3807/19(2-іс/340/94/19)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року (головуючий суддя Петренко О.С.)

у справі № 580/3807/19

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кіровоградриба - 2019»

до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кіровоградриба - 2019» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградського області, Державної податкової служби України, в якому просило:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації: №1303914/43096508 від 10.10.2019; №1303913/43096508 від 10.10.2019; №1303915/43096508 від 10.10.2019;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №49 від 11.09.2019, №50 від 11.09.2019, №73 від 10.09.2019, складені ТОВ «Кіровоградриба-2019» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх подання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішенням не містять чіткої підстави для відмови в реєстрації податкових накладних і не містять посилань на документи, яких не вистачає або які складені з порушенням законодавства.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.03.2020 адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач-1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду як таке, що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Відповідач-1 посилається на те, що під час опрацювання поданих позивачем податкових накладних було встановлено підстави для зупинення реєстрації податкових накладних, які визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018. В рішенні комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області чітко вказано, що платником податків не надано копії таких документів як: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи та ін. Оскільки, позивачем не було надано витребувану інформацію та усіх документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, то Комісією було прийнято рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Представники сторін у судове засідання не з`явились, про час і місце судового засідання сторони повідомлені судом належним чином.

Від представника позивача надійшло письмове клопотання про розгляд справи без участі адвоката та позивача.

Представником позивача поданий письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому представник позивача просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження з підстав, передбачених ст.311 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач - ТОВ «Кіровоградриба -2019» є юридичною особою, основний вид діяльності оптова торгівля іншими продуктами харчування, в тому числі рибою, ракоподібними та молюсками (КВЕД 46.38).

01.08.2019 між ТОВ «Хайсет» та ТОВ «Кіровоградриба-2019» укладено договір поставки №01/08 (т.1, а.с.60-65).

01.08.2019 між ТОВ «Кіровоградриба-2019» (поклажодавець) та ФОП ОСОБА_1 (зберігач) укладено договір відповідального зберігання риби охолодженої (т.1,а.с.66-68).

На підтвердження виконання договору відповідального зберігання риби охолодженої між позивачем та ФОП ОСОБА_1 підписано акти приймання передачі майна від 01.08.2019 (т.1, а.с.69), від 02.08.019 (т.1,а.с.70), від 05.08.2019 (т.1,а.с.71), від 06.08.2019 (т.1,а.с.72), від 07.08.2019 (т.1,а.с.73), від 08.08.2019 (т.1,а.с.74), від 09.08.2019 (т.1,а.с.75), від 12.08.2019 (т.1,а.с.76).

30.08.2019 та 01.09.2019 ТОВ «Кіровоградриба-2019» та ФОП ОСОБА_1 підписали акти прийому передачі (повернення) майна (т.1, а.с.78-80).

Також наявні в матеріалах справи докази свідчать, що ТОВ «Хайсет» відвантажено товар, згідно укладеному договору поставки від 01.08.2019, який прийнято ТОВ «Кіровоградриба - 2019» відповідно до товарно-транспортних накладних (т.1,а.с.81-87) та накладних (т.1,а.с.88-99).

З метою реалізації придбаної рибної продукції між ТОВ «Кіровоградриба-2019» (постачальник) та ТОВ «Фудком» (покупець) укладено ряд договорів поставки: договір поставки № від 19.08.2019 (т.1,а.с. 101-113); договір поставки № від 20.08.2019 (т.1,а.с.114-137); договір поставки № від 20.08.2019 (т.1,а.с.138-158).

Позивач поставив на адресу ТОВ «Фудком» рибну продукцію, обумовлену в специфікаціях до договорів поставки, відповідно до видаткових накладних № КР-0000073 від 10.09.2019 на суму 82356,00 грн. з ПДВ (т.1,а.с.162); № КР-0000950 від 11.09.2019 на суму 5249,40 грн. з ПДВ (т.1,а.с.163); № КР-0000050 від 11.09.2019 на суму 5249,40 грн. з ПДВ (т.1, а.с.164).

По факту поставки рибної продукції позивачем виписано податкові накладні № 73 від 10.09.2019 на суму 82356,00 грн. з ПДВ, № 49 від 11.09.2019 на суму 7364,52 грн. з ПДВ, № 50 від 11.09.2019 на суму 5249,40 грн. з ПДВ, які направив на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно отриманих квитанцій вказані податкові прийняті, але їх реєстрацію зупинено (т.1, а.с.42-47) та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

07.10.2019 позивач надав до ГУ ДПС у Кіровоградській області на розгляд комісії для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних пояснення з документальним підтвердженням по кожній з зазначених податкових накладних, які складені на отримувача - платника податку ТОВ «Фудком» (т.1, а.с.35).

Позивач зазначив, що підприємство займається закупівлею прісноводної риби для її переробки, сортування, фасування та подальшої поставки в торгівельну мережу. Товариство орендує складські приміщення для переробки даної продукції по договору оренди № 01/09 від 01.09.2019 у ТОВ «Екструдер-продукт», а також має холодильно-морозильне обладнання. 20.08.2019 укладений договір № 160004553 між ТОВ «Кіровоградриба - 2019» та торговельною мережею ТОВ «Фудком» на постачання риби прісноводної охолодженої. Цей товар придбаний у платника податку ТОВ «Хайсет» згідно договору поставки №01/08 від 01.08.2019 для подальшої переробки, сортування, фасування та відвантаження в торгову мережу. Товар транспортується спецтранспортом, а саме: автомобілем Фольксваген, державний номер НОМЕР_1 , та автомобілем Івеко, державний номер НОМЕР_2 , які знаходяться у власності директора ТОВ «Кіровоградриба - 2019» та використовуються у цілях товариства. На підприємстві є необхідні трудові ресурси та технологічні можливості для придбання/виготовлення/постачання товару, щодо яких спрацювали критерії ризику. На підприємстві також є наймана праця. Кількість працівників - 5, директор, вантажники, водії. Навантаження/розвантаження по складу здійснюється вантажниками товариства, складський облік в товаристві не передбачений.

До пояснення позивачем подані документи на підтвердження здійснення відповідних операцій з придбання та реалізації риби прісноводної охолодженої: накладні, товарно-транспортні накладні, договори поставки, договір оренди.

Комісією ГУ ДПС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №1303914/43096508 від 10.10.2019, №1303913/43096508 від 10.10.2019 та №1303915/43096508 від 10.10.2019, якими відмовлено у реєстрації вказаних вище податкових накладних.

Підставою відмови згідно вказаних рішень є: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Рішеннями Комісії з питань розгляду скарг №40949/43096508/2 від 01.11.2019, №40939/43096508/2 від 01.11.2019, №40938/43096508/2 від 01.11.2019 подані позивачем скарги залишено без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних- залишені без змін.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Предметом спору є питання правомірності рішень про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яке прийнято комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Порядок складення податкової накладної та реєстрація її в Єдиному реєстрі податкових накладних врегульовано ст. 201 Податкового кодексу України.

У відповідності до абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

При цьому в абз.1 п.201.7 ст.201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

За положеннями п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

За правилами п.201.16 ст.201 ПК України в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За визначенням, наведеним у пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010, згідно пункту 12 якого після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до п.18 Порядку №1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).

За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.

На час виникнення спірних правовідносин механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначався Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117.

Так, податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (п.5 Порядку).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється (п.6 Порядку).

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється (п.7 Порядку).

За правилами п.10 цього Порядку критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Відповідно до п.12 Порядку у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Вимоги до змісту квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування наведені в п.13 Порядку. Зокрема, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п.14 Порядку перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

За положеннями п. 15 Порядку письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Як зазначено вище, відповідно до п.18 Порядку письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Відповідно до п.21 Порядку підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як вбачається з встановлених вище обставин, реєстрації податкових накладних № 49 від 11.09.2019, №50 від 11.09.2019, №73 від 10.09.2019 у зв`язку із відповідністю вимогам пп. 1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

На час виникнення спірних правовідносин, Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій погоджені із Міністерством фінансів згідно листа від 06.08.2019 №26010-06-5/20111.

Відповідно до п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, на який послався контролюючий орган, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

платник податку юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з ПДВ за два останні звітні періоди всупереч нормам пп. 16.1.3 та абзацу першого п. 49.2 і п. 49.18 ПКУ;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам пп. 16.1.3 та п. 46.2 ПКУ;

в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

В спірному випадку відповідачем-1 у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не визначено, в чому саме полягає відповідність вказаним вище критеріям, а також не наведено конкретного переліку документів, які мав би надати позивач, і які б були достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Судом в результаті дослідження наявних в матеріалах справи доказів встановлено, сторонами не спростовано, що позивачем контролюючому органу надані пояснення з доданням документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію перелічених вище податкових накладних. Сукупність наданих позивачем первинних документів в повній мірі підтверджує реальність операцій з поставки товару контрагенту ТОВ «Фудком».

Апеляційний суд звертає увагу, що згідно вимог п.21 Порядку № 117 при розгляді пояснень та/або документів, наданих платником податків, Комісія повинна встановити конкретну обставину з трьох наведених у цьому пункті та зазначити це у тексті рішення. При цьому, платник податків має бути обізнаним, в чому конкретно полягає порушення законодавства при складанні документів, чому надані документи не є достатніми та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Проте в оскаржуваних рішеннях комісії відповідача-1 від 10.10.2019 №1303914/43096508, №1303913/43096508, № 1303915/43096508 є лише загальна вказівка на ненадання платником податків копій первинних документів.

За встановлених обставин, приймаючи до уваги, що відповідач-1 обмежився лише загальною оцінкою наданих позивачем документів без зазначення в оскаржуваних рішеннях від 10.10.2019 №1303914/43096508, №1303913/43096508, № 1303915/43096508 конкретних підстав для їх прийняття, такі рішення суб`єкта владних повноважень не можливо визнати обґрунтованими, а отже вони не відповідають критеріям, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень (ч.2 ст.2 КАС України), у зв`язку з чим є протиправними і підлягають скасуванню.

Також апеляційний суд вважає, що в даному випадку належним способом захисту порушеного права є не лише скасування рішень відповідача-1, а й зобов`язання відповідача-2 зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, оскільки саме такий спосіб захисту порушеного права є свідченням того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

При цьому, зобов`язання контролюючого органу вчинити дії по реєстрації податкової накладної в судовому порядку не може бути розцінене як втручання в його дискреційні повноваження, оскільки контролюючим органом вже прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, тобто вирішено віднесене до його повноважень питання на власний розсуд. В свою чергу, суд при перевірці правомірності прийняття оскаржуваних рішень, згідно приписів КАС України, не перебираючи на себе повноважень відповідного органу, вправі покласти на суб`єкта владних повноважень зобов`язання вчинити певні дії з метою захисту порушених прав та інтересів позивача.

З урахуванням викладеного апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції. Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року у справі № 580/3807/19 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко