Справа № 826/2130/18
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року м. Київ № 826/2130/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Енерговентиляція"
до Головного управління ДФС у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.09.2017 № ,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерговентиляція" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.09.2017 № .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що при поданні звітної податкової декларації з податку на прибуток за І півріччя 2017 року не було допущено порушення вимог підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України, а розбіжність між задекларованим фінансовим результатом до оподаткування зазначеному у вказаній декларації та даними, які було вказано у звіті про фінансові результати (звіті про сукупний дохід) за І півпіччя 2017 року зумовлюється, тим, що у вказаному звіті було допущено арифметичну помилку, яку було виправлено 05.09.2017.

Відповідач проти позовних вимог заперечив, надав суду письмовий відзив на позовну заяву в якому зазначив про те, що за результатами проведеної камеральної перевірки податкової звітності з податку на прибуток встановлено, що при поданні податкової декларації з податку на прибуток за І півріччя 2017 року позивачем було допущено порушення вимог підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України, а саме, встановлено розбіжність між задекларованим фінансовим результатом до оподаткування в р. 02 (2812825 грн.) згідно податкової декларації з податку на прибуток (від 24.07.2017 № ) та р.2290 (3300000 грн.) згідно звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід) за І півріччя 2017 року (від 24.07.2017 № ), що призвело до заниження об`єкту оподаткування в сумі 487175,00 грн. та податку на прибуток, нарахованого за результатами останнього (звітного) податкового періоду (р.19) в сумі 87691 грн. Також відповідач зазначив про те, що 05.09.2017 позивачем було уточнено звіт про фінансовий результат по формі № 2 у зв`язку з допущеною помилкою, про що письмово повідомлено контролюючий орган 15.09.2017.

Позивачем надано суду відповідь на відзив в якій зазначено про те, що за 2017 рік вся сума нарахованого податку на прибуток була ним сплачена у повному обсязі та у строки визначенні чинним законодавством.

У судовому засіданні суд ухвалив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження. Під час розгляду справи, суд встановив наступне.

30.08.2017 Головним управлінням ДФС у м. Києві проведена камеральна перевірка податкової декларації з податку на прибуток за І півріччя 2017 року Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерговентиляція".

За результатами перевірки складено акт від 30.08.2017 № 6354/26-15-12-08-20/19136446, яким встановлено, що при поданні податкової декларації з податку на прибуток за І півріччя 2017 року платником було допущено порушення вимог підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України, а саме, встановлено розбіжність між задекларованим фінансовим результатом до оподаткування в р. 02 (2812825 грн.) згідно податкової декларації з податку на прибуток (від 24.07.2017 № ) та р.2290 (3300000 грн.) згідно звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід) за І півріччя 2017 року (від 24.07.2017 № ), що призвело до заниження об`єкту оподаткування в сумі 487175,00 грн. та податку на прибуток, нарахованого за результатами останнього (звітного) податкового періоду (р.19) в сумі 87691 грн.

14.09.2017 на підставі зазначеного акту перевірки прийнято податкове повідомлення - рішення № , яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток на загальну суму 109 614,00 грн., у тому числі за штрафними (фінансовими) санкціями на 21923,00 грн.

За результатами адміністративного оскарження податкове повідомлення - рішення від 14.09.2017 № залишено без змін, а скарга без задоволення.

Позивач не погоджуючись з податковим повідомленням - рішенням від 14.09.2017 № звернувся з відповідним позовом до суду.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Спірні правовідносини мали місце в період з 30.08.2017 по 24.09.2017, а отже до них мають застосовуватись норми права чинні на момент їх виникнення, зокрема редакція Податкового кодексу Україна від 13.07.2017.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Пунктом 75.1 та підпунктом 75.1.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з пунктами 76.1 та 76.2 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Таким чином, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. А відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Законодавчо установлені обмеження щодо повноважень податкового органу під час проведення камеральної перевірки (яка характеризується спрощеним порядком її призначення і проведення, не передбачає присутність платника та можливість подання ним пояснень тощо) є однією з гарантій прав платника, що забезпечують дотримання балансу публічних і приватних інтересів.

Камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, а тому під час проведення камеральної перевірки не має правових підстав для здійснення перевірки відповідності даних вказаних у податковій декларації даним вказаним в інших видах фінансової звітності.

Акт від 30.08.2017 № 6354/26-15-12-08-20/19136446 відповідачем складено за результатами камеральної перевірки податкової декларації позивача з податку на прибуток за І півріччя 2017 року.

Встановлюючи в зазначеному акті факт порушення позивачем підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України та заниження позивачем заниження об`єкту оподаткування в сумі 487175,00 грн. та податку на прибуток, нарахованого за результатами останнього (звітного) податкового періоду (р.19) в сумі 87691 грн. відповідач виходив з наявності розбіжності між задекларованим фінансовим результатом до оподаткування в р. 02 (2812825 грн.) згідно податкової декларації з податку на прибуток (від 24.07.2017 № ) та р.2290 (3300000 грн.) згідно звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід) за І півріччя 2017 року (від 24.07.2017 № ),

Статтею 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" встановлено, що фінансова звітність - бухгалтерська звітність, що містить інформацію про фінансове становище, результати діяльності та рух грошових коштів підприємства за звітний період.

Частиною другою статті 11 вказаного Закону встановлено, що фінансова звітність підприємства (крім бюджетних установ, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності та суб`єктів малого підприємництва, визнаних такими відповідно до чинного законодавства) включає: баланс, звіт про фінансові результати, звіт про рух грошових коштів, звіт про власний капітал та примітки до звітів.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік. Проміжна звітність складається щоквартально наростаючим підсумком з початку звітного року в складі балансу та звіту про фінансові результати. Баланс підприємства складається за станом на кінець останнього дня кварталу (року).

Таким чином звіт про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за І півріччя 2017 року на підставі даних відображених в якому відповідачем встановлено підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України зафіксоване в акті від 30.08.2017 № 6354/26-15-12-08-20/19136446 належить до фінансової звітності підприємства, яка не підлягає перевірці в рамках проведення камеральної перевірки.

З огляду на зазначене, відповідачем під час проведення камеральної перевірки податкової декларації позивача з податку на прибуток за І півріччя 2017 року за результатами якої складено акт від 30.08.2017 № 6354/26-15-12-08-20/19136446 було надано оцінку не повноті, своєчасності подання платником податкової звітності та здійснено візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування), а здійснено надання оцінки відповідності поданої позивачем декларації з податку на прибуток за І півріччя 2017 року документам фінансової звітності позивача, а отже взято до уваги іншу інформацію ніж дані податкової звітності з податку на прибуток приватних підприємств та яка міститься не в документах податкової звітності.

Отже, відповідачем під час проведення камеральної перевірки, за результатами якої складено акт ввід 30.08.2017 № 6354/26-15-12-08-20/19136446, з`ясовано питання, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, якими є, зокрема, прийняття (вчинення) таких рішень, (дій, бездіяльності) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

З`ясування податковим органом під час податкової перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки, не є діями суб`єкта владних повноважень, що відповідають наведеним ознакам. Відповідно, інформація, що зібрана податковим органом відносно платника поза межами здійснюваного нею заходу з податкового контролю та не відноситься до предмета перевірки, не може слугувати підставою для податкового повідомлення-рішення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24.01.2019 у справі № 804/7289/15 (провадження №К/9901/28408/18).

Частинами першою 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, керуючись статтями 241, 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерговентиляція" (02100, м. Київ, бульвар Дарницький, 12, ) до Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.09.2017 № - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у м. Києв від 14.09.2017 № .

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерговентиляція" (02100, м. Київ, бульвар Дарницький, 12, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297, пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов