Справа № 320/7779/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2020-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про самовідвід судді
30 вересня 2020 року справа № 320/7779/20
Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчини певні дії,

в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2016 року по 2019 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період 2016, 2017, 2018 та 2019 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.09.2020 відкрито провадження в адміністративній справі №320/7779/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

22.09.2020 через систему "Електронний суд" від представника відповідача Військової частини НОМЕР_1 Гузіка Михайла Івановича надійшла заява від 22.09.2020 про внесення РНОКПП представника відповідача Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 до додаткових відомостей про учасника справи для доступу до справи №320/7779/20.

На підтвердження повноважень Гузіка Михайла Івановича діяти від імені відповідача додано довіреність від 03.12.2019 №3612, яка видана командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_3 , який діє на підставі наказу Міністра оборони України від 30.12.2016 №744 "Про затвердження Інструкції з організації претензійної та позовної роботи, представництва інтересів у судах і виконання рішень судів у Міністерстві оборони України та Збройних силах України" на представництво інтересів Військової частини НОМЕР_1 в судах України.

28.09.2020 суддя Кушнова А.О. подала заяву про самовідвід, в обґрунтування якої зазначає, що станом на 28.09.2020 ОСОБА_2 згідно з наказом в.о. керівника апарату Київського окружного адміністративного суду Кузика Т.М. від 14.07.2017 №94-к/тр є помічником судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.А., у провадженні якої перебуває адміністративна справа №320/7779/20, стосовно якої 22.09.2020 ОСОБА_2 подано заяву про внесення даних РНОКПП до додаткових відомостей про учасника справи. У зв`язку з цим вважає, що наявні обставини, передбачені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, які у стороннього спостерігача можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Кушнової А.О.

За змістом пункту 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини першої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Частиною першою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з наказом в.о. керівника апарату Київського окружного адміністративного суду Кузика Т.М. від 14.07.2017 №94-к/тр ОСОБА_2 переведено на посаду помічника судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. з 14 липня 2017 року.
Відповідно до наказу керівника апарату Київського окружного адміністративного суду Геліч Т.В. від 20.12.2019 №308-к/тр ОСОБА_2 увільнено від роботи з 23 грудня 2019 року терміном на один рік як такого, що уклав новий контракт про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб офіцерського складу, до фактичного виходу на роботу із збереженням місця роботи (посади) і середнього заробітку.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлює право на справедливий судовий розгляд. Кожна людина при визначенні її громадських прав та обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого обвинувачення, має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Щодо безсторонності Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Щоб задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб`єктивному і об`єктивному тесту: безсторонність для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися суб`єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і за об`єктивним тестом, тобто з`ясування, чи має суддя гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно його безсторонності.

Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним у рішенні Європейського суду з прав людини у справі від 21.06.1981 "Le Comte, Van Leuveni De Meyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

У рішення від 01.10.1982 у справі "Piersac vs Belgium" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами.

У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Hauschildt v. Denmark" (рішення від 29.04.1989) зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Fey v. Austria" (рішення від 08.11.2005) суд зазначив, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві, повинні апріорно викликати в учасників процесу.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (п. 26 рішення 26.10.1984 у справі "De Cubber v. Belgium").

Важливим питанням є саме довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (п.45 рішення 28.10.1998 у справі "Wettstein v. Switzerland").

В той же час, реалізація принципу верховенства права, визначеного статтею 8 КАС, є неможливою без забезпеченої можливості доступу особи до незалежного, неупередженого суду, провадження в якому відповідає вимогам справедливого судового розгляду.

У пунктах 105, 106 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Oleksandr Volkov v. Ukraine" зазначено, що у деяких випадках, коли може бути важко забезпечити докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді, вимога об`єктивної безсторонності забезпечує ще одну важливу гарантію ("Pullar v. United Kingdom", 10 червня 1996 року, § 32 , Звіти 1996-III).

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в рішенні від 15 жовтня 2010 року «Gazeta Ukraina-Tsentr v. Ukraine» (Заява № 16695/04), існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (параграф 28).

Отже, зазначене вище свідчить про те, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Отже, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про його упередженість, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді. Аналогічне правило має розповсюджуватись і на розгляд питання щодо самовідводу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 17 квітня 2018 року у справі №800/63/16, ухвалі від 27 червня 2018 року у справі №800/427/17.

Враховуючи, що ОСОБА_2 станом на 30.09.2020 є помічником судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.А., у провадженні якої перебуває адміністративна справа №320/7779/20, стосовно якої 22.09.2020 ОСОБА_2 подано заяву про внесення даних РНОКПП до додаткових відомостей про учасника справи як представника відповідача, суд дійшов висновку про наявність обставин, передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, які у стороннього спостерігача можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

З метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін щодо неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що заява судді Кушнової А.О. про самовідвід у розгляді даної справи підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення відводу (самовідводу) судді, який розглядає справу одноособово, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді іншим суддею, який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву судді Кушнової А.О. про самовідвід задовольнити.

2. Передати адміністративну справу №320/7779/20 до канцелярії суду для визначення іншого складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.