Справа № 480/6445/20
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2020-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
02 жовтня 2020 р. Справа № 480/6445/20
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Глазько С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ), в якій просить зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні (невиплата грошової компенсації вартості недоотриманого речового майна) - за період з 28.03.2020 по 25.06.2020 - день фактичного розрахунку.
Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Перевіряючи позовну заяву на відповідність нормам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.
Спірні відносини між сторонами зумовлені проходженням позивачем військової служби.
Так, за приписами ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Як вбачається з матеріалів позову, позивач просить суд стягнути середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні (невиплата грошової компенсації вартості недоотриманого речового майна) за період з 28.03.2020 по 25.06.2020 - день фактичного розрахунку.
Разом з тим, він був виключений зі списків особового складу військової частини та всіх видів забезпечення наказом від 27.03.2020 № 122-ОС, остаточний розрахунок з ним проведений - 25.06.2020. Тобто спір між сторонами виник у відносинах звільнення з публічної служби, відповідно, у даній категорії справ застосовується строк звернення до суду, визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
Отже, позивач знав про порушення своїх прав з 25.06.2020, коли з ним проведено остаточний розрахунок при звільненні, а до суду з позовною заявою звернувся здавши її на пошту лише 23.09.2020, тобто з пропуском місячного строку на звернення з позовом до суду, встановленого ст. 122 КАС України.
Разом з тим, позивачем до позову не долучено заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин такого пропуску.
Суд зазначає, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, не є основним чи додатковим видом грошового забезпечення, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати (грошового забезпечення) у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці" (ст. 9 Закону України "про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"), тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати чи структури грошового забезпечення.
Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який вираховується у розмірі середнього заробітку.
Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року № 910/4518/16; № 12-301гс18.
Відповідно до вимог ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом долучення до позову заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин такого пропуску та наданням відповідних доказів.
За приписами ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суд -
У Х В А Л И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви в 10-денний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.
3. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню заявникові.
4. Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя С.М. Глазько