Справа № 360/3670/20
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2020-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

03 жовтня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3670/20

16 год. 42 хв.

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., розглянувши за правилами загального позовного провадження з особливостями, визначеними статтею 273 Кодексу адміністративного судочинства України, у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом кандидата на посаду Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області ОСОБА_1 до Біловодської селищної територіальної виборчої комісії Старобільського району Луганської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2 , про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 02 жовтня 2020 року о 15 год. 04 хв. надійшов адміністративний позов кандидата на посаду Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області ОСОБА_1 (далі - позивач) до Біловодської селищної територіальної виборчої комісії Старобільського району Луганської області (далі відповідач, Біловодська СТВК) з вимогою визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 01 жовтня 2020 року № 37 «Про затвердження на посади залучених працівників в Біловодській селищній територіальній виборчій комісії Старобільського району Луганської області».

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що постановою відповідача від 27 вересня 2020 року № 23 зареєстровано ОСОБА_1 кандидатом на посаду Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області в єдиному одномандатному виборчому окрузі з виборів Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

Постановою відповідача від 02 вересня 2020 року № 3 «Про залучення працівників на час проведення та підготовки чергових місцевих виборів» з 07 вересня 2020 року залучено ОСОБА_2 на посаду системного адміністратора.

Постановою відповідача від 01 жовтня 2020 року № 37 «Про затвердження на посади залучених працівників в Біловодській селищній територіальній виборчій комісії Старобільського району Луганської області» розірвано цивільно-правовий договір з системним адміністратором ОСОБА_2 та залучено до роботи на цю посаду ОСОБА_3 .

Позивач вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню з підстав її необґрунтованості та невідповідності вимогам чинного законодавства.

Так, мотивувальна частина спірного рішення взагалі не містить в собі обставин, що зумовили розгляд питання на засіданні, встановлені факти та підстави для ухвалення даного рішення. Також мотивувальна частина не містить жодних обґрунтувань щодо неналежного, неякісного та/або несвоєчасного надання послуг системним адміністратором ОСОБА_2 .

Вказане свідчить про безпідставність, необґрунтованість та незаконність оскаржуваної постанови, що, на думку позивача, є підставою для визнання її протиправною та скасування.

Ухвалою від 02 жовтня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, залучено до участі у справі ОСОБА_2 , як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, витребувано від відповідача додаткові докази (арк. спр. 17-18).

Відповідач правом подати відзив на позовну заяву не скористався, витребувані ухвалою суду від 02 жовтня 2020 року докази не надав.

Від ОСОБА_2 03 жовтня 2020 року об 11 год. 05 хв. електронною поштою надійшли пояснення щодо позову, в яких третя особа підтримала позовні вимоги повністю, заявила клопотання про розгляд справи за її відсутності (арк. спр. 26).

Частиною сьомою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

З викладеного слідує, що чинним процесуальним законодавством встановлено вимоги, за умови дотримання яких документ є допустимим, зокрема вимогою використання документа, поданого в електронній копії, є його посвідчення електронним цифровим підписом.

Подані в електронній формі пояснення третьої особи не скріплені її електронним цифровим підписом, у зв`язку з чим їм надано статус «Інформаційний».

Відсутність посвідчення поданого в електронній формі документа електронним цифровим підписом унеможливлює його врахування судом як заяви по суті справи, тому суд не бере його до уваги.

У судове засідання учасники справи не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (арк. спр. 20, 22-25).

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (арк. спр. 29).

Керуючись положеннями частини третьої статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанції, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених учасників справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив таке.

Верховна Рада України постановою від 15 липня 2020 року № 795-IX призначила чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року.

Постановою Центральної виборчої комісії від 8 серпня 2020 року № 160 «Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року» призначено на неділю, 25 жовтня 2020 року, перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів за переліками згідно з додатками 1 - 24.

Згідно з Додатком 11 до постанови Центральної виборчої комісії від 8 серпня 2020 року № 160 «Перелік сільських, селищних, міських територіальних громад Луганської області, у яких призначаються перші місцеві вибори 25 жовтня 2020 року» на неділю, 25 жовтня 2020 року, зокрема призначені вибори Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області.

Постановою Центральної виборчої комісії від 10 серпня 2020 року № 172 «Про утворення та формування складу обласних, районних (крім районів в Автономній Республіці Крим), міських (крім міст в Автономній Республіці Крим), районних у місті Києві територіальних виборчих комісій» утворені та сформовані склади обласних, районних територіальних виборчих комісій у межах, в тому числі Луганської області.

Відповідно до витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 03 жовтня 2020 року Біловодська селищна територіальна виборча комісія Старобільського району Луганської області, код за , зареєстрована як юридична особа, голова комісії - Погорєлов Дмитро Олександрович (арк. спр. 27-28).

Згідно з постановою Біловодської СТВК від 27 вересня 2020 року № 23 ОСОБА_1 зареєстрований кандидатом на посаду Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області в єдиному одномандатному виборчому окрузі з виборів Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року, про що на ім`я позивача видано посвідчення від 28 вересня 2020 року № 7 (арк. спр. 4, 5).

Відповідно до постанови Біловодської СТВК від 02 вересня 2020 року № 3 відповідачем залучено на посаду системного адміністратора ОСОБА_2 з 07 вересня 2020 року (арк. спр. 6).

Між Біловодською СТВК (замовник) та ОСОБА_2 (виконавець) 05 вересня 2020 року укладено договір № 6 про надання територіальній виборчій комісії послуг, пов`язаних з підготовкою та проведенням місцевих виборів, згідно з пунктом 1.1 якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання під час підготовки та проведення місцевих виборів надавати послуги згідно з переліком, установленим у пункті 1.2 цього Договору, а замовник зобов`язується оплатити надані виконавцем послуги в порядку, розмірі та строки, визначені за цим Договором (арк. спр. 7-9).

Згідно з підпунктом 3.1.2 виконавець взяв на себе зобов`язання надавати замовнику визначені пунктом 1.2 цього Договору послуги особисто, якісно та своєчасно.

У пункті 5.1 Договору визначено, що Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання обома сторонами та діє до дня припинення повноважень Біловодської СТВК.

Пунктом 5.3 Договору визначено, що дія Договору припиняється у випадках, передбачених законодавством, та за умови закінчення строку, визначеного пунктом 5.1 цього Договору.

У пункті 5.4 Договору визначено, що його може бути розірвано з ініціативи замовника в разі неналежного, неякісного або несвоєчасного надання послуг, визначених у пункті 1.2 цього Договору.

Сторони мають право відмовитися від виконання зобов`язань за цим Договором, попередивши про це іншу сторону не пізніш як за 10 днів.

В акті здачі-прийняття наданих послуг від 30 вересня 2020 року, підписаного сторонами Договору, зазначено, що виконавцем надані послуги системного адміністратора за період з 07 вересня 2020 року по 30 вересня 2020 року, сторони претензій одна до одної не мають (арк. спр. 10).

Постановою Біловодської СТВК від 01 жовтня 2020 року № 37 «Про затвердження на посади залучених працівників в Біловодській селищній територіальній виборчій комісії Старобільського району Луганської області», зокрема розірвано цивільно-правовий договір з системним адміністратором ОСОБА_4 та залучено до роботи на цю посаду ОСОБА_3 ; уповноважено голову Біловодської СТВК Погорєлова Д.О. укласти цивільно-правовий договір з ОСОБА_3 (арк. спр. 11, 30).

Відповідно до частини першої статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Відповідно до частини третьої статті 33 Виборчого кодексу України окружні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення загальнодержавних виборів у межах відповідних територіальних округів загальнодержавних виборів. При цьому, згідно з частиною другою статті 3 Виборчого кодексу України загальнодержавними виборами є вибори Президента України та вибори народних депутатів України.

Оскільки відповідачем у справі є територіальна виборча комісія, яка згідно з частиною четвертою статті 33 Виборчого кодексу України в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечує організацію підготовки та проведення місцевих виборів, дана справа не підпадає під перелік справ, які відповідно до частини першої статті 33 КАС України розглядається і вирішується в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох судді.

Отже, згідно з приписами частини першої статті 32 КАС України дана справа розглядається і вирішується суддею одноособово.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 22 Виборчого кодексу України суб`єктом виборчого процесу відповідних виборів є кандидат, зареєстрований для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною першою статті 63 Виборчого кодексу України визначено, що рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.

Суб`єкт виборчого процесу може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, до суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України (частина перша статті 64 Виборчого кодексу України).

Згідно з частиною першою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Отже, з викладених положень слідує, що будь-яким суб`єктом відповідного виборчого процесу можуть оскаржуватися до суду рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, що стосуються виборчого процесу.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Виборчого кодексу України визначено, що підготовка та проведення виборів регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України «Про Центральну виборчу комісію», «Про Державний реєстр виборців», іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства та актами Центральної виборчої комісії.

Відповідно до частини десятої статті 33 Виборчого кодексу України для організаційного, правового, інформаційного, технічного забезпечення здійснення повноважень, передбачених цим Кодексом, виборчі комісії, а у разі утворення - територіальні представництва Центральної виборчої комісії можуть на час виборчого процесу залучати на підставі цивільно-правових договорів відповідних спеціалістів, експертів, технічних працівників у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією.

Абзацом 3 частини першої статті 36 Виборчого кодексу України встановлено, що основною формою роботи виборчої комісії є засідання, яке скликається головою комісії, в разі його відсутності - заступником голови, а в разі відсутності голови та його заступника - секретарем комісії. На письмову вимогу третини складу виборчої комісії голова виборчої комісії або його заступник зобов`язаний скликати засідання комісії не пізніше наступного дня після отримання такої вимоги.

Відповідно до частини дванадцятої статті 36 Виборчого кодексу України рішення виборчої комісії після його розгляду та обговорення на засіданні виборчої комісії приймається відкритим голосуванням більшістю голосів від складу комісії, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Рішення комісії набирає чинності з моменту його прийняття.

Рішення виборчої комісії, прийняте в межах її повноважень, є обов`язковим для виконання (частина чотирнадцята статті 36 Виборчого кодексу України).

Частиною п`ятнадцятою статті 36 Виборчого кодексу України визначено, що рішення виборчої комісії, що суперечить законодавству України або прийнято з перевищенням її повноважень, може бути скасовано виборчою комісією вищого рівня або судом. У такому разі виборча комісія вищого рівня має право прийняти рішення по суті питання.

Відповідно до частини першої статті 37 Виборчого кодексу України документування діяльності виборчих комісій здійснюється у порядку, встановленому цим Кодексом та порядком ведення діловодства виборчих комісій, що затверджується Центральною виборчою комісією.

Частиною третьою статті 37 Виборчого кодексу України визначено, що рішення виборчої комісії з розглянутого питання письмово оформляється у формі постанови, яка повинна містити:

1) найменування комісії;

2) найменування постанови;

3) дату, час та місце її прийняття і порядковий номер;

4) мотивувальну частину з посиланням на обставини, що зумовили розгляд питання на засіданні комісії;

5) посилання на конкретні положення нормативно-правових актів або постанову виборчої комісії вищого рівня чи судові рішення, якими керувалася комісія при прийнятті постанови;

6) резолютивну частину.

Постанова підписується головуючим на засіданні та секретарем комісії (секретарем засідання).

Відповідно до частини шостої статті 37 Виборчого кодексу України виборча комісія складає акти та протоколи. Акт комісії засвідчує певний факт або певну подію, виявлену і визнану комісією. Протокол комісії встановлює підсумки певних дій, виконаних комісією.

Акти і протоколи виборчої комісії складаються у випадках, передбачених цим Кодексом, за формами, затвердженими Центральною виборчою комісією, та у кількості примірників, встановленій цим Кодексом. Акт або протокол комісії підписується всіма присутніми на засіданні членами виборчої комісії, підписи яких скріплюються печаткою виборчої комісії. Перший примірник акта чи протоколу мають право підписати присутні на засіданні кандидати, їх довірені особи, уповноважені представники партій (місцевих організацій партій), кандидатів, уповноважені особи партій, офіційні спостерігачі.

Згідно з частиною першою статті 206 Виборчого кодексу України територіальна виборча комісія на період здійснення своїх повноважень забезпечує організацію і проведення місцевих виборів у межах повноважень та в порядку, передбачених цим Кодексом та законами України.

Пунктами 1, 23 частини другої статті 206 Виборчого кодексу України визначено, що відповідна територіальна виборча комісія, яка встановлює результати виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної у місті, сільської, селищної ради, результати виборів сільського, селищного, міського голови: забезпечує підготовку та проведення відповідних місцевих виборів; здійснює інші повноваження, передбачені цим Кодексом та законами України.

З метою забезпечення належної організації роботи виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів постановою Центральної виборчої комісії від 10 серпня 2020 року № 173 затверджено Порядок організації роботи та ведення діловодства виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів (далі Порядок № 173).

Відповідно до пункту 9.6 Порядку № 173 рішення виборчої комісії з розглянутого питання порядку денного письмово оформляється у формі постанови (додаток 1) згідно з вимогами пункту 9.7 та розділу 10 цього Порядку.

Пунктом 9.7 Порядку № 173 встановлено, що постанова виборчої комісії повинна містити:

найменування комісії;

найменування постанови;

час, дату та місце її прийняття;

порядковий номер;

мотивувальну частину;

нормативно-правове обґрунтування;

резолютивну частину.

Найменування постанови виборчої комісії повинно бути лаконічним та відображати її основний зміст. Якщо в постанові йдеться про кілька питань, найменування може бути узагальненим.

Мотивувальна частина постанови повинна містити посилання на обставини, що зумовили розгляд питання на засіданні, встановлені факти та підстави для ухвалення рішення.

Нормативно-правовим обґрунтуванням постанови є посилання на конкретні положення нормативно-правових актів або постанову виборчої комісії вищого рівня або судові рішення, якими керувалася комісія під час прийняття постанови.

Резолютивна частина постанови повинна містити відповідне рішення виборчої комісії, викладене у формі висновку, із зазначенням завдань і заходів, спрямованих на реалізацію повноважень комісії з питання, що розглядається.

Резолютивна частина постанови може містити вказівки на необхідність доведення змісту постанови до суб`єктів, на яких поширюється її дія, виконавців, осіб, на яких покладається контроль за виконанням документа, а також строки його виконання та додатки.

Резолютивна частина постанови складається з пронумерованих пунктів та підпунктів.

Відповідно до пункту 10.3 Порядку № 173 прийнята на засіданні виборчої комісії постанова після її оформлення підписується головуючим на засіданні та секретарем комісії (секретарем засідання) із зазначенням фактичної посади, ініціалу імені і прізвища особи, яка підписала документ.

Додатки до постанови підписує секретар комісії (секретар засідання).

Питання залучення спеціалістів, експертів, технічних працівників для організаційного, правового, інформаційного, технічного забезпечення здійснення повноважень Центральної виборчої комісії та територіальних виборчих комісій (крім надання транспортних послуг) під час підготовки і проведення місцевих виборів врегульовані Порядком залучення спеціалістів, експертів, технічних працівників для забезпечення здійснення повноважень виборчих комісій під час підготовки та проведення місцевих виборів, затвердженим постановою Центральної виборчої комісії від 25 червня 2020 року № 111 (далі Порядок № 111).

Абзацами 2 та 3 пункту 4 Порядку № 111 визначено, що територіальна виборча комісія на підставі граничної чисельності, зазначеної в підпункті 2 пункту 3 цього Порядку, на своєму засіданні приймає рішення про затвердження видів робіт (послуг) та чисельності залучених осіб для роботи у відповідній комісії.

Залучення до роботи в комісії конкретних осіб здійснюється шляхом укладання цивільно-правового договору головою виборчої комісії, а в разі його відсутності - заступником голови комісії та залученою особою.

Абзацом 1 пункту 12 Порядку № 111 визначено, що оплата послуг (робіт) залучених осіб здійснюється в безготівковій формі щомісяця відповідно Центральною виборчою комісією, територіальною виборчою комісією на підставі акта приймання-передачі наданих послуг (виконаних робіт).

Згідно з пунктом 18 Порядку № 111 питання залучення спеціалістів, експертів та технічних працівників для роботи у виборчих комісіях, не врегульовані цим Порядком, вирішуються відповідно до законодавства.

З вищевикладених правових норм слідує, що мотивувальна частина постанови виборчої комісії має містити обставини, що зумовили розгляд питання, встановлені факти, підстави для ухвалення рішення.

Проте, оскаржувана постанова взагалі не містить мотивувальної частини. Відповідно, у ній відсутні відомості про обставини, що зумовили розгляд питання про розірвання цивільного-правового договору з системним адміністратором ОСОБА_4 встановлені факти невиконання чи не належного виконання ОСОБА_4 взятих на себе за цивільно-правовим договором зобов`язань, інформацію про докази на підставі яких встановлені такі обставини.

Як слідує із завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, при наданні оцінки рішенню, прийнятому суб`єктом владних повноважень, суд зобов`язаний перевірити, чи прийнято (вчинене) воно, зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

При цьому, така оцінка надається судом виходячи зі змісту самого рішення суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи на відсутність в оскаржуваній постанові вищевказаних відомостей, суд дійшов висновку, що постанова Біловодської СТВК від 01 жовтня 2020 року № 37 «Про затвердження на посади залучених працівників в Біловодській селищній територіальній виборчій комісії Старобільського району Луганської області» не відповідає визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, зокрема критеріям обґрунтованості, добросовісності, пропорційності, а отже є протиправною.

Суд також вважає за необхідне зауважити, що відповідачем на підтвердження обставин неналежного, неякісного та несвоєчасного надання послуг системним адміністратором належних та допустимих доказів (актів, якими комісія засвідчує певні факти або події; протоколів, якими комісія встановила підсумки певних дій) не надано.

Натомість позивачем до матеріалів справи наданий акт здачі-прийняття наданих послуг від 30 вересня 2020 року, згідно з яким Біловодська СТВК до системного адміністратора ОСОБА_2 не має.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Частиною дев`ятою статті 273 КАС України передбачено, що суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Позивачем заявлена одна вимога немайнового характеру. Таким чином, позивач за подання такої позовної заяви мав сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, суд вважає за необхідне судовий збір у розмірі 840,80 грн стягнути до Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 268-273, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов кандидата на посаду Біловодського селищного голови Старобільського району Луганської області ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Біловодської селищної територіальної виборчої комісії Старобільського району Луганської області (місцезнаходження: 92800, Луганська область, Біловодський район, селище міського типу Біловодськ, вулиця Центральна, будинок 109, код за ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Біловодської селищної територіальної виборчої комісії Старобільського району Луганської області від 01 жовтня 2020 року № 37 «Про затвердження на посади залучених працівників в Біловодській селищній територіальній виборчій комісії Старобільського району Луганської області».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Біловодської селищної територіальної виборчої комісії Старобільського району Луганської області в дохід Державного бюджету України судовий збір в сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень 80 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом двох днів з дня його проголошення.

Суддя К.О. Пляшкова