Справа № 520/5175/20
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 р.Справа № 520/5175/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Русанової В.Б. , Перцової Т.С. ,

за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 24.07.2020 року (суддя Овсянніков В.С.; м. Дергачі; повний текст ухвали складено 29.07.2020) по справі № 520/5175/20

за позовом ОСОБА_1

до Заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиби Євгена Костянтиновича, третя особа: ОСОБА_2

про оскарження дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень та стягнення моральної шкоди,,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиби Євгена Костянтиновича (далі також - відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії та бездіяльність заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДТП капітана поліції УПП в Харківській області ОСОБА_3 відносно справи щодо ДТП від 22.12.2019;

- стягнути з відповідача моральне відшкодування у сумі 50 000 гривень.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що 22.12.2019 у м. Харкові на перехресті вул. Новгородська та проспекту Науки, близько 11.00 години ранку сталась ДТП. Позивач пересікала перехрестя на автомобілі Volkswagen Polo Sedan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , коли у правий бік її автомобіля ударив автомобіль Lexus, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 . Внаслідок зіткнення автомобіль позивача було повністю знищено і вона отримала тілесні ушкодження. Матеріали даного ДТП були передані до обласної патрульної поліції, за адресою вул. Шевченко, 315 А в м. Харків. 28.02.2020, ознайомившись з матеріалами справи, позивач зрозуміла, що капітаном поліції ОСОБА_3 було вчинено проти неї протиправне діяння, а саме допущена бездіяльність та здійснено протиправні дії при розгляді обставин даної справи. Поліцейський Скиба Є.К. не тільки не збирав докази, але і не надав належної об`єктивної оцінки тим доказам, які були йому надані ОСОБА_1 , чим допустив бездіяльність. Також, бездіяльність допущена у тому, що він не склав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , не дослідив відеозапис скоєння ДТП від 22.12.2019, не надав належної оцінки поясненням ОСОБА_2 від 22.12.2019, не призначив проведення необхідної експертизи з метою встановлення швидкості, з якою рухалась ОСОБА_2 та вирішення питання на який сигнал світлофору вона перетинала стоп-лінію, порушив право ОСОБА_1 на ознайомлення з результатами розгляду справи. У зв`язку з бездіяльністю та протиправними діями ОСОБА_3 , позивач понесла фізичні та моральні страждання, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 24 липня 2020 року провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиба Євгена Костянтиновича, третя особа ОСОБА_2 про оскарження дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень та стягнення моральної шкоди - закрито.

Вказане судове рішення мотивовано висновком про те, що протокол про адміністративне правопорушення та дії заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 по його складенню та по не складенню протоколу щодо третьої особи предметом оскарження бути не можуть, оскільки не підпадають під положення ст. 19 КАС України, якою визначено юрисдикцію адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на її прийняття при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням судом норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу про закриття провадження у справі Дергачівського районного суду Харківської області від 24 липня 2020 року та прийняти постанову про відкриття провадження у справі щодо адміністративного позову про оскарження незаконних дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень та відшкодування моральної шкоди.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що предметом оскарження у цій справі, насамперед, є бездіяльність відповідача вчинена ним протягом місяця розслідування адміністративної справи, яка виразилась у не складанні протоколу про адміністративне правопорушення на ОСОБА_2 , та незаконні дії, здійснені відповідачем поза межами складання протоколу, а тому, враховуючи положення п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, даний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов`язковою, колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Частиною другою статті 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи (частина третя статті 124 Конституції України).

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Визначення поняття "адміністративної справи" наведено у статті 4 КАС України, під якою розуміється переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

При цьому, публічно-правовий спір - спір, у якому, зокрема хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За правилами пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Ужитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для класифікації спору як публічно-правового. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати такий спір з публічно-правовим і відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Як слідує із матеріалів справи, позивач, окрім дій відповідача, пов`язаних із складанням відносно позивача протоколу про адміністративне правопорушення № 272527 від 20.01.2020, оскаржує бездіяльність відповідача, яка полягає у не складенні протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом МВС України 07.11.2015 № 1395 протокол про адміністративне правопорушення (додаток 1) складається в письмовій формі відповідно до статті 254 КУпАП.

Особливості оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 124 КУпАП, визначені розділом IX вказаної Інструкції.

Відповідно до п.1 розділу ІХ у разі порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, на місці дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) складається протокол про адміністративне правопорушення стосовно цих осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом.

При цьому слід враховувати, що дії суб`єкта владних повноважень це активна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної чи юридичної особи.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Тобто, дії відповідача вчинені під час складання протоколу про адміністративне правопорушення окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржуються, що узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду викладені в постановах від 13 березня 2019 року по справі № 712/7385/17, від 19 червня 2019 року по справі № 638/3490/18.

Разом з тим, положення КАС України не містять обмежень стосовно розгляду справ про невиконання уповноваженими особами повноважень щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги стосовно того, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи з приводу оскарження бездіяльності відповідача щодо не складення протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП відносно третьої особи.

Отже, правильним процесуальним наслідком є розгляд позовних вимог з приводу оскарження позивачем бездіяльності заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДТП капітана поліції УПП в Харківській області Скиба Євгена Костянтиновича по суті та прийняття судового рішення за наслідками такого розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, а ухвала Дергачівського районного суду Харківської області від 24.07.2020 підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 317,320, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 24.07.2020 року по справі № 520/5175/20 скасувати.

Справу № 520/5175/20 за позовом ОСОБА_1 до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Скиби Євгена Костянтиновича, третя особа: ОСОБА_2 про оскарження дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень та стягнення моральної шкоди, направити до Дергачівського районного суду Харківської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) В.Б. Русанова Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 28.09.2020 року