Справа № 520/7958/2020
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

15 вересня 2020 р. справа № 520/7958/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Панченко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання - Василенко А.А.,

представника позивача - Шеліпової Ю.А. (ордер ПТ№182369 від 14.07.2020)

представника відповідача та третьої особи - Бабаскіна К.С. (довіреність №22570/41/3/01-2019 від 28.12.2019),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста, буд.3, м.Київ, 03048, ) , третя особа -Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул.Шевченка, буд.315-А, м.Харків, 61033) про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника УПП в Харківській області ДПП» №40 від 16.01.2020 року, за підписом полковника поліції Жукова Є., яким ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказом Департаменту патрульної поліції №40 від 16.01.2020 його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Вважаючи оскаржуваний наказ незаконним, оскільки, прийнятий на підставі висновку службового розслідування, що не відповідає фактичним обставинам справи та ґрунтується на хибних заключеннях, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами надав суду письмовий відзив на позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що обставини, які передували притягненню позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність знайшли своє повне обґрунтування та підтвердження в ході службового розслідування. Дисциплінарне стягнення в даному випадку є прямо пропорційним та виправданим по відношенню до вчиненого ним проступку.

У відповідь на відзив представник позивача вказав, що не погоджується з доводами представника відповідача та третьої особи, оскільки, відповідачем при притягненні до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 грубо порушено норми чинного законодавства України, у зв`язку з чим просив суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2020 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

Ухвалою суду від 26.06.2020 року поновлено позивачу строк звернення до суду.

Ухвалою суду від 06.07.2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Управління патрульної поліції в Харківській області.

Ухвалою суду від 09.09.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

Представник позивача - Шеліпова Ю.А. (ордер ПТ №182369 від 14.07.2020), у судовому засіданні підтримав доводи позовної заяви та відповіді на відзив, просив суд прийняти рішення про задоволення позову.

Представник відповідача та третьої особи - Бабаскін К.С. (довіреність №22570/41/3/01-2019 від 28.12.2019), у судовому засіданні підтримав доводи викладені у письмовому відзиві на позов, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд доходить наступного висновку.

Під час судового розгляду справи встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює в органах внутрішніх справ з 2007 року, а з 07.11.2015 року займає посаду начальника ВАП УПП в Харківській області ДПП.

Як встановлено судом, на підставі листа слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтаві від 02.10.2019 (вх.№40246 від 07.10.2019 року) про можливі порушення службової дисципліни з боку працівників УПП в Харківській області, що виражаються у внесенні змін до Інформаційного порталу Національної поліції України підсистеми «Адмінпрактика», призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 18.10.2019 року №1943, складено висновок службового розслідування за фактом виявлених порушення службової дисципліни начальником та інспектором відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 та майором поліції ОСОБА_2 , який затверджено начальником ДПП полковником поліції Є.Жуковим 17.12.2019 року.

Зі змісту висновку службового розслідування, зокрема, вбачається, що під час службового розслідування встановлено та доведено порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог підпункту 2.1.4 пункту 2.1, підпунктів 2.2.5 та 2.2.9 пункту 2.2 розділу ІІ Посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 №6086, пунктів 6 та 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», внаслідок чого майор поліції ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 16.01.2020 р. №40 "притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника УПП в Харківській області ДПП", зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 6 та 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», підпункту 2.1.4 пункту 2.1, підпунктів 2.2.5 та 2.2.9 пункту 2.2 розділу ІІ Посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 №6086, до начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Позивач, не погоджуючись з зазначеним наказом, звернувся до суду із даним позовом.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Положеннями ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

З матеріалів справи встановлено, що під час службового розслідування, проведеного, зокрема, стосовно позивача, було встановлено, що до управління моніторингу та аналітичного забезпечення Департаменту патрульної поліції 09.10.2019 року за №40246 надійшов лист із слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтава, в якому вказано, що Першим слідчим відділом проводиться службове розслідування у кримінальному провадженні №0000420 від 30.05.2019 за частиною першою статті 362 Кримінального кодексу України щодо можливих неправомірних дій вчинених працівниками Головного управління Національної поліції в Харківській області з інформацією, яка обробляється в автоматизованих системах.

Далі в листі зазначено, що працівник ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 , відповідно до наказу ГУ НП в Харківській області, з 01.09.2017 по 18.12.2019 переведений на навчання до ад`юнктури Донецького юридичного інституту МВС України, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.С.Теліги, 21.

Під час досудового розслідування встановлено, що 24.09.2018 до підсистеми «Адмінпрактика» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) внесено відомості стосовно винуватості ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) за протоколом серії БД №068300, що визначено в графі «РR» у вигляді позначки « 1».

Разом з тим, як вказано в листі, до підсистеми «Адмінпрактика» системи ІПНП 03.12.2018 користувачем з логіном « ІНФОРМАЦІЯ_2 » з ІР-адреси НОМЕР_2 внесено зміни по даному факту, відповідно до яких дані щодо прийнятого рішення по вказаному вище адмінправопорушенню з визнання винуватим змінено на закриття адміністративного провадження на підставі пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП, відповідно шляхом зміни у графі «РR» позначки « 1» на позначку « 14». Під логіном ІНФОРМАЦІЯ_2 у системі ІПНП зареєстрований користувач, який є працівником управління патрульної поліції у Харківській області ДПП - ОСОБА_2 .

Далі зазначено, що упродовж 2018-2019 років користувачем з логіном ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснювались авторизації у системі ІПНП, із службових комп`ютерів УПП в Харківській області ДПП та вносились відповідні коректування і робились відповідні запити.

У зв`язку викладеним, слідчий Першого слідчого відділу Удовиченко В.А. зазначив про необхідність призначення службового розслідування за фактами, вказаними у листі.

В ході службового розслідування, відповідно до інформації, наданої управлінням кадрового забезпечення ДПП, встановлено, що наказом від 20.02.2019 №113 о/с майора поліції ОСОБА_2 (0081306), який прибув з ГУНП в Харківській області, призначено інспектором відділу адміністративної практики (далі - ВАП) УПП в Харківській області ДПП.

Крім того, з відомостей, наданих управлінням інформаційної підтримки та зв`язку ДПП, встановлено, що ОСОБА_5 отримав доступ до системи ІПНП на підставі заявки про надання доступу до неї начальника відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 від 28.02.2019 №1060, а також підписаного користувачем зобов`язання щодо нерозголошення персональних даних.

На підставі цього начальником відділу зв`язку та телекомунікацій УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , якого відповідно до наказу ДПП від 12.02.2019 №247 призначено відповідальною особою, на яку покладено обов`язки адміністратора користувачів системи ІПНП УПП в Харківській області ДПП, надано доступ ОСОБА_2 до системи ІПНП та присвоєно ідентифікатор ІНФОРМАЦІЯ_3. Разом з тим, з інформації, наданої ОСОБА_6 , ІР-адреса « НОМЕР_2 » закріплена за службовим ноутбуком начальника ВАП УПП в Харківській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 .

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що під час проведення службового розслідування опитаний майор поліції ОСОБА_2 пояснив, що з 01.09.2017 по 18.12.2018 він був переведений на навчання до Донецького юридичного інституту МВС України, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.С.Теліги, 21. Як зазначив ОСОБА_2 він останній раз користувався логіном ІНФОРМАЦІЯ_2 наприкінці липня 2017 року, коли був на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху управління превентивної діяльності ГУ НП в Харківській області. З лютого 2019 року був призначений на посаду інспектора ВАП УПП в Харківській області ДПП та отримав логін ІНФОРМАЦІЯ_3, яким і користується по теперішній час.

Опитаний в ході службового розслідування начальник ВАП УПП в Харківській області ОСОБА_1 пояснив, що за відділом закріплено техніку, серед якої є ноутбук з ІР-адресою « НОМЕР_2 », який постійно знаходиться в його користуванні на його робочому місці в кабінеті №411 на 4-му поверсі основної будівлі УПП в Харківській області за адресою: вул.Шевченка, буд.315-А. Разом з тим, за ним як за користувачем системи ІПНП, закріплено логін ІНФОРМАЦІЯ_4, під яким він входить до вказаної системи та вносить необхідні відомості, робить записи та інше. Опитуваний зауважив, що зазвичай він виходить із системи, якщо протягом деякого часу має намір бути відсутнім на робочому місці. При цьому, ніхто, крім нього, не знає його логін та пароль для входу в системи ІПНП. Разом з тим, як зазначив ОСОБА_1 , він зрідка, за службовою необхідністю, може передати ноутбук іншому співробітнику, однак при цьому він виходить з системи ІПНП і для входу інший працівник використовує його логін і пароль.

Далі, ОСОБА_1 зазначив, що на цей час в УПП в Харківській області ДПП у ВАП УПП в Харківській області ДПП працює ОСОБА_2 ,з яким він був раніше знайомий, оскільки раніше вони працювали в Державтоінспекції Головного управління МВС України в Харківській області, але в різних відділах. На якій посаді ОСОБА_2 працював до призначення в УПП в Харківській області ДПП опитуваний не знає. Крім того, точного часу, коли ОСОБА_2 проходив до УПП в Харківській області ДПП для оформлення документів на переведення не пам`ятає (можливо грудень 2018 року або січень 2019 року).

ОСОБА_1 стверджує, що при ньому ОСОБА_2 на його робочому ноутбуці жодної інформації до системи ІПНП не вносив до моменту його призначення в УПП в Харківській області ДПП. Однак, він допускає, що в період часу, коли ОСОБА_2 не був ще призначений до в УПП в Харківській області ДПП, але міг з якихось причин заходити до його кабінету в його відсутність, тов. останнього була б можливість внести відомості до ІПНП.

Також зазначив, що не пам`ятає подій, які відбувалися 03.12.2018, чи виїжджав він за територію УПП в Харківській області ДПП і чи заходив хтось до його кабінету у його відсутність, в тому числі ОСОБА_2 . Додатково ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначив, що з ним в кабінеті працює начальник відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод (далі - ВРОМ ДТП) УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_7 , який теж знайомий з ОСОБА_2 та на цей час спілкується з ним по робочим питаннях. Чи міг ОСОБА_7 надати доступ ОСОБА_2 до його ноутбука в його відсутність, ОСОБА_1 не знає.

Опитаний в ході службового розслідування майор поліції ОСОБА_7 пояснив, що його робоче місце знаходиться в одному кабінеті з ОСОБА_1 . На його столі знаходиться ноутбук, до якого під`єднано систему ІПНП. Крім того, ОСОБА_7 зауважив, що не користується і не користувався ноутбуком ОСОБА_1 . Також вказав, що за час його знаходження в кабінеті сторонні особи теж не використовували службовий ноутбук ОСОБА_1 . Проте, він неодноразово спостерігав за тим, що ОСОБА_1 передавав у користування службовий ноутбук співробітникам ВАП УПП в Харківській області ДПП для роботи.

Вказані обставини та отримані під час проведення службового розслідування пояснення дали підстави для висновку, що про встановлення під час проведення службового розслідування порушень службової дисципліни з боку начальника ВАП УПП в Харківській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків та неналежному контролі за підпорядкованим особовим складом.

Разом з тим, висновком службового розслідування підтвердити чи спростувати відомості щодо використання ОСОБА_2 логіну ІНФОРМАЦІЯ_2 чи внесення недостовірних відомостей в підсистему «Адмінпрактика» системи ІПНП під ним, не видалося за можливе.

Надаючи оцінку, наданим до матеріалів адміністративної справи доказів, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 1, 6 та 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

З огляду на наведене суд зазначає, що зміст положень Дисциплінарного статуту свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до пункту 6 розділу ІV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03.08.2017 №676, користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Разом з тим, з матеріалів справи встановлено, що вчинення дисциплінарного проступку не встановленою особою (можливо ОСОБА_2 ) з використанням логіну ІНФОРМАЦІЯ_2 за фактом внесення відомостей до підсистеми «Адмінпрактика» системи ІПНП відбувся 03.12.2018 року. В той час як, ОСОБА_2 перебував на навчанні в ад`юнктурі Донецького юридичного інституту МВС України (з 01.09.2018 по 18.12.2018 року) та не перебував у підпорядкуванні ОСОБА_1 , що підтверджуються витягом з наказу «По особовому складу» від 20.02.2019 року, що зумовлюють висновок про відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку.

Крім того, як вже зазначалось судом відповідно до ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Вказані норми кореспондуються з нормами пункту 2-4 розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.

Отже для дотримання правила юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого ст. 8 Конституції України принципу верховенства права, а також з метою додержання критеріїв законності рішень згідно з ч.2 ст.2 КАС України відповідач повинен у тексті спірного рішення обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, заподіяну внаслідок проступку шкоду, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації працівника, тощо.

Однак вказані обставини не враховані відповідачем, у зв`язку з чим рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, на думку суду, є не обґрунтованим.

Суд також звертає увагу, що відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту НПУ, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Так, дисциплінарне стягнення застосовано до позивача 16.01.2020 року згідно наказу ДПП №40 від 16.01.2020 за результатами затвердженого висновку службового розслідування від 17.12.2019 року, за дисциплінарний проступок, який вчинений не встановленою службовим розслідуванням особою 03.12.2018 року, тобто з пропуском строку накладення дисциплінарних стягнень.

Враховуючи вищевикладене та встановлені під час розгляду справи обставини суд доходить висновку про не підтвердження висновків службового розслідування стосовно встановлення порушень службової дисципліни позивачем в частині порушення вимог підпункту 2.1.4 пункту 2.1, підпунктів 2.2.5 та 2.2.9 пункту 2.2 розділу ІІ Посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 №6086, пунктів 6 та 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилось у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків та неналежному контролі за підпорядкованим особовим складом.

Суд зазначає, що під час розгляду справи до суду не надано обґрунтованих доказів наявності підстав для застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність.

Таким чином, з огляду на встановлені судом обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника УПП в Харківській області ДПП» №40 від 16.01.2020 року.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку частини 1 статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП" ОСОБА_1 №40 від 16.01.2020 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (03048, м.Київ, вул.Федора Ернста, буд.3, ).

Роз`яснити, що судове рішення буде виготовлено у повному обсязі у порядку ч.3 ст.243 КАС України; набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України та у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Повний текст рішення виготовлений 21 вересня 2020 року.

Суддя О.В. Панченко