Справа № 320/4910/20
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року м.Київ №320/4910/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без проведення судового засідання, адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Віта-Текс» до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправним та скасування рішення,

у с т а н о в и в:

до суду, в інтересах ТОВ «Віта-Текс», звернувся з позовом адвокат Божко А.В., пред`явивши вимоги до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення №UA 100300/2019/000018/2 від 27.12.2019 про коригування митної вартості товару. У якості підстави звернення для оскарження рішення, послався на його необґрунтованість, у зв`язку з чим просив визнати його протиправним та скасувати.

Ухвалою суду від 03.08.2020 у справі було відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання, відповідачеві запропоновано надати суду заперечення та свої міркування на спростування наведених у позовній заяві висновків, у разі невизнання позовних вимог.

25.08.2020, відповідач подав суду відзив на позовну заяву, у якому вказав таке: 17.12.2019, ТОВ «Віта-Текс» було подано до підрозділу митного оформлення Київської митниці ДФС МД типу ІМ-40-ДТ №UA125110/2019/425119, за якою в митний режим імпорту було задекларовано товар вартістю 84438,7 дол.США, а саме: №1 - «тканину бавовняну 100%, з поверхневою щільністю 109 +/-1г/м2, вибивну, саржевого триниткового переплетення, різних кольорів, без покриття, без просочення, сток, завширшки 222 +/-0.5 см, не призначену для дитячого асортименту, 63 955,7 м. пог. 140 702,54м2. Країна виробництва: КНР, вагою нетто 15 511 кг, вартістю 54 288, 5 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг); №2 - тканину бавовняну 100%, з поверхневою щільністю 105 +/-1г/м2, пофарбовану, саржевого триниткового переплетення, різного кольору, без покриття, без просочення, сток, завширшки 222 +/-0.5 см, не призначену для дитячого асортименту, 34 668, 80 м. пог. 76 271,36м2 Країна виробництва: КНР, вагою нетто 8 423 кг та вартістю 29 480,50 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг); №3 - тканину бавовняну 100%, з поверхневою щільністю 110 +/-5 г/м2, відбілену, сатинового (атласного) переплетіння, без покриття, без просочення, сток, завширшки 220, не призначену для дитячого асортименту, 789, 20 м. пог. 1 736,24м2. Країна виробництва: КНР, вагою нетто 191 кг та вартістю 668,5 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг).

Відповідно до поданих документів, вказаний товар надійшов на адресу ТОВ «Віта-Текс» () від компанії «Нантонг Калінна Інтернашнл Трайдінг» (Китай) на виконання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 01.12.2015 №VT112-15, додаткових угод та додатків до них, укладених з компанією м. Шаосінь Джинкао Текстиль лтд. (Китай).

За МД №ІІА125110/2019/425119, митну вартість задекларованого товару заявлено позивачем як таку, що визначена за основним методом визначення митної вартості товару - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Згідно графи 44 вказаної МД для підтвердження заявленої митної вартості товарів та правильності обрання методу її визначення позивачем до митного органу були подані: пакувальний лист від 03.10.2019 б/н; комерційний інвойс від 03.10.2019 №КУ1906; коносамент від 05.10.2019 №С08ЬГ62247649Ю; автотранспортну накладну від 29.11.2019 №А806174; декларацію про походження товару від 03.10.2019 №КУ1906; висновок експертизи від 12.12.2019 №-0002; висновок експертизи від 29.03.2019 №199; висновок експертизи від 01.02.2019 №128; висновок експертизи від 16.08.2019 №199; акт про проведення огляду (переогляду) товарів від 02.12.2019 №ІІА125110/2019/423863; прайс-лист виробника від 03.10.2019 б/н; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 05.12.2017 № 1; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 23.11.2018 №2; доповнення до зовнішньоекономічного договору від02.10.2019 №УТ173; зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу від 01.12.2015 №УТ0112-15; акт зважування від 29.11.2019; акт про взяття проб (зразків) товарів від 02.12.2019 б/н.

В подальшому, відповідно до ст. 363 МКУ, п. 4.5.4. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 (далі - Порядок №631/2012), Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості задекларованих товарів, відповідно до ч. 5 ст. 54, ст. 320, ч. 1,4 ст. 337 МКУ, відповідачем було виявлено неповне надання позивачем документів, а наявні з них містили очевидні розбіжності та не підтверджували вартості товару чи відомостей щодо ціни, яка сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема:

пункт 5.1 зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 01.12.2015 №УТ0112-15 передбачає приймання товару по якості та відповідності маркуванню та пакуванню Водночас, в комерційному інвойсі від 03.10.2019 №КВ1906 вказано, що імпортований товар є стоковим, тобто залежалим на складі, нереалізованим в період попиту, або таким, що не відповідає певним якісним вимогам, що в свою чергу впливає на ціну товару.

Крім того, за результатами проведення митного огляду (акт митного огляду від 02.12.2019 №ЦА125110/2019/423863) не підтверджено, що товар є стоковим. Інші документи, що могли б підтвердити належність товару до стокового, позивачем подані не були;

Пункт 2 доповнення від 02.10.2019 № ВТ 173 до зовнішньоекономічного договору від №ВТ 0112-15 містить посилання на комерційний інвойс від 03.10.2019 №КВ1906, що хронологічно не співпадає з датою його видачі та викликає сумнів у достовірності та об`єктивності відомостей та документів, що підтверджують числові значення складових митної вартості;

В інвойсі від 03.10.2019 № КВ 1906 зроблено посилання на Коносамент №6, який був виставлений тільки 05.10.2019, тобто на два дні пізніше дати складання інвойсу 224764910, який був виставлений на два пізніше дати складання інвойсу.

Наданий позивачем прайс-лист виробника на сток 2019 р. не містить даних щодо дати видачі цього документа, термін його дії, водночас має комерційну пропозицію, за бажанням покупця, виготовити товар іншої щільності, що не вплине на ціну товару. Тобто, ще не виготовлений товар в розумінні продавця наперед позиціонується як стоковий, що суперечить самій суті цього комерційного терміну;

При розгляді наданих декларантом каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару, митний орган має упевнитись, що інформацію, яка міститься в зазначених документах, можливо ідентифікувати з інформацією щодо поставлених товарів.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.

Згідно загальноприйнятої світової практики, прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, його артикул, якість (за необхідності), одиницю виміру (штуки, упаковки тощо), ціни, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, термін поставки, характер тари та упаковки, дату його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактну інформацію про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.

В той же час, наданий позивачем прайс-лист, крім відсутності даних щодо дати видачі документу, терміну дії, не має також належної інформації як артикули товару. Зазначенні відомості також відсутні в комерційному інвойсі від 03.10.2019 №КВ1906.

Відповідно до наявної на офіційному сайті компанії «м. Шаосінь Джинкао текстиль лтд » інформації, кожен вид тканин повинен містити, поміж іншого, відомості щодо номера моделі (артикулу) для можливості ідентифікації таких виробів.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 2 ст. 58 МКУ, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, відповідач згідно ч. 2-3 ст. 53, ст.ст. 54, 57 МКУ, відповідач запропонував надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів:

копію експортної митної декларації країни відправлення; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (із перекладом відповідно до статті 254 МК України); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у разі відсутності, банківські документи щодо оплати за раніше поставлені партії ідентичних товарів; виписку з бухгалтерської документації; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (з обов`язковим відображенням/ документальним підтвердженням якісних характеристик товару, які впливають на ціну) .

Зазначенні документи відповідають переліку передбаченому ч. З, 4 ст. 53 МК України та, на думку відповідача, змогли б усунути наявні розбіжності та прийняти рішення про випуск товару у вільний обіг за ціною договору.

Позивачеві відповідно до положень ст. 8, п.1 ч. 3 ст. 52 МК України роз`яснено про причини необхідності подання додаткових документів, а також право митного органу впевнитись в достовірності відомостей про визначення митної вартості, в т.ч. шляхом отримання від декларанта додаткових відомостей (документів), що прямо випливає зі змісту ст. 17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі від 30.10.1947, норми якої відповідно до ч. 3 ст. З цього Кодексу мають вищу юридичну силу. А також те, що декларант або уповноважена ним особа можуть підтвердити заявлену митну вартість та правильність обрання методу її визначення не лише запитуваними митницею, але будь-якими іншими документами, на власний розсуд, якщо вони мають належні та достовірні відомості.

27.12.2019, позивачем до Київської митниці ДФС на її запит були додатково подані наступні фотокопії: прибуткової накладної від 03.12.2019 №ВТ-0000117; видаткової накладної від 03.12.2019 №ВТ-0000120; податкової накладної від 03.12.2019 №120 та рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2019 в адміністративній справі №320/2692/19.

Також декларантом було зазначено, що інші документи для підтвердження митної вартості задекларованого товару ним надаватися не будуть (лист від 27.12.2019 №2712/19-04). Ненадання цим документів позивач обґрунтував їх відсутністю.

Ураховуючи, що станом на 27.12.2019 декларант письмово повідомив митницю про відмову у наданні інших додаткових документів, визначений ч. 3 ст. 53 МК України строк подання таких документів у декларанта відповідно до вимог п. 6 ч. 2 ст. 255 МК України, припинився.

За результатами розгляду поданих додаткових документів було встановлено, що вони не усувають виявлені розбіжності та не підтверджують об`єктивно та достовірно заявлену митну вартість за основним методом, . у зв`язку з чим позивачем було прийнято рішення №UA 100300/2019/000018/2 від 27.12.2019 про коригування митної вартості імпортованого товару.

Дослідивши подані документи та матеріали, встановивши фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази за внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні заявлених вимог, ураховуючи таке:

ТОВ «Віта-Текс» є юридичною особою, зареєстрованою в ЄДРПОУ.

17.12.2019, до підрозділу митного оформлення Київської митниці ДФС товариством була подана МД ІМ-40-ДТ №UA125110/2019/425119, за якою в митний режим імпорту задекларовано товар на загальну суму 84438, 7 дол. США, а саме: тканина бавовняна 100%, з поверхневою щільністю 109 +/-1г/м2, вибивна, саржевого триниткового переплетення, різних кольорів, без покриття, без просочення, сток, завширшки 222 +/-0.5 см, не призначена для дитячого асортименту, 63 955,7 м. пог. 140 702,54м2. Країна виробництва: КНР, вагою нетто 15 511 кг, вартістю 54 288, 5 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг); тканина бавовняна 100%, з поверхневою щільністю 105 +/-1г/м2, пофарбована, саржевого триниткового переплетення, різного кольору, без покриття, без просочення, сток, завширшки 222 +/-0.5 см, не призначена для дитячого асортименту, 34 668, 80 м. пог. 76 271,36м2 Країна виробництва: КНР, вагою нетто 8 423 кг та вартістю 29 480,50 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг) та тканина бавовняна 100%, з поверхневою щільністю 110 +/-5 г/м2, відбілена, сатинового (атласного) переплетіння, без покриття, без просочення, сток, завширшки 220, не призначена для дитячого асортименту, 789, 20 м. пог. 1 736,24м2. Країна виробництва КНР , вагою нетто 191 кг та вартістю 668,5 доларів США (митна вартість - 3,5 $/кг).

За результатом опрацювання митної декларації та поданих разом з нею документів: пакувального листа б/н від 03.10.2019; комерційного інвойсу №КВ1906; коносаменту від 05.10.2019 №COSU, автотранспортної накладної від 29.11.2019 №А806174; декларації про походження товару від 03.10.2019 №КВ1906; висновків експертизи від 12.12.2019 №-0002 та від 29.03.2019 №499; від 01.02.2019 №-0128; від 16.08.2019 №199, акту про проведення огляду товарів від 02.12.2019; прайс-листа виробника від 03.10.2019 товарів б/н; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 05.12.2017 №1 та від 23.11.2018, 02.10.2019; зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 01.12.2015 та акту зауваження, митний орган дійшов висновку, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору не може бути застосовано, оскільки задекларовані відомості не підтверджені документально, не ввизначено кількісно та достовірно всі складові митної вартості товару, які є обов`язковими при її обчисленні, - ч.2-3 ст.53 та ст.ст.54, 57 МКУ, у зв`язку з чим позивачеві було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару: копію експортної митної декларації країни-відправника; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару у перекладі на державну мову; банківські платіжні документи, які стосуються оплати оцінюваного товару та/або банківські документи про сплату раніше поставлених партій аналогічного товару; виписку бухгалтерської документації; інші платіжні, бухгалтерські документи, які підтверджують вартість товару та мають реквізити, які ідентифікують ввезений товар; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість або сировину, які впливають на визначення ціни товару.

Запит Київської митниці позивачем були було виконано частково надані такі документи : копії: прибуткової накладної від 03.12.2009 №ВТ0000117; видаткової накладної №ВТ0000120; податкової накладної №120 та рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2019 у справі №320/2692/19. Інші документи декларант надавати відмовився, пояснивши їх відсутністю.

27.12.2019, Київською митницею ДМС України було прийнято рішення про коригування митної вартості товару №100300/2019/000018/2 у зв`язку з тим, що п. 5.1 зовнішньоекономічного контракту 01.12.2015 № УТ0112-15 передбачає приймання товару по якості та відповідності маркуванню та пакуванню; в інвойсі від 03.10.2019 № КW1906 зазначено, що імпортований товар є стоковим, тобто залежалим на складі, або таким що не відповідає певним якісним вимогам, що в свою чергу впливає на ціну. Інші документи на підтвердження того, що товар є стоковим, відсутні.

Наданий прайс-лист на сток 2019 р. не має дати видачі документу, терміну дії та пропозиції за бажанням покупця виготовити товар іншої щільності, що не вплине на ціну товару, тобто ще не виготовлений товар наперед пропонується вважати стоковим без зазначення причини.

Також пунктом 5.2 зовнішньоекономічного договору від 01.12.2015 112-15 передбачено, що разом з товаром Продавець зобов`язаний надати Покупцю наступні документи: комерційний рахунок (інвойс); товаротранспортні документи; пакувальний лист; сертифікат походження товару; копію експортної митної декларації продавця, при цьому копія експортної митної декларації до митного оформлення не подавалась.

В інвойсі від 03.10.2019 906 зазначено Коносамент виставлений 05.10.2019, тобто на два дні пізніше дати складання інвойсу.

Згідно з п.2 додатку від 02.10.2019 №VT173до зовнішньоекономічного договору від 01.12.2015 № УТ0112 15 визначений розмір оплати товару 84437,5 дол. США, який повинен здійснюватися на підставі інвойсу № KW1906, водночас додаткова угода була раніше підписана (02.10.2019), тобто до видачі інвойсу № KW1906 (03.10.2019), що утворює розбіжність у числових значеннях товару, яка вказує на сумнівність створених документів.

Пунктом 4.1 договору купівлі-продажу 01.12.2015 № УТ0112-15 передбачено оплату за товар протягом 60 днів від дня отримання товару, а пункт 4.3 контракту встановлює можливість здійснення попередньої оплати (авансу). В інвойсі від 03.10.2019 №KW1906 умови, порядок та термін оплати за товар не визначені, а банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару у позивача немає, що унеможливило для митного органу упевнитися в істинності або точності відомостей документів, поданих до оформлення товариством «Віта-Текс».

При розгляді наданих декларантом каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару орган доходів і зборів має упевнитись, що інформація, яка містяться в поданих до митного оформлення документах можна ідентифікувати з імпортованими позивачем товарами.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.

Прайс-лист товариства, крім відсутності даних щодо дати видачі документа та строку дії не мав також інформації про артикул товару. Відповідно до інформації з офіційного сайту виробника Шаосинг сити Джинкао текстиль Со. Лтд., отриманої з мережі Інтернет, кожен вид товару, який випускається фірмою обов`язково містить відомості номера моделі (артикулу) для можливості ідентифікації виробів. Прайс-лист та інвойс такої інформації не мають.

У строк, встановлений ч.3 ст. 53, п.2 ч.2 ст. 255 МК України, декларантом не надано всіх запитуваних митним органом додаткових документів, а представлені з них не усувають виявлених розбіжностей. Так, експертний висновок, витребуваний митницею для підтвердження якісних та вартісних характеристик товару, надано не було, ураховуючи що товар визначений як стоковий, проте оглядом така інформація не підтверджена.

Відповідно до Закону України від 01.01.2000 «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують здійснення реальних господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час проведення кожної господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи, бухгалтерські документи повинні бути складені у спосіб, сумісний із загальновизнаними принципами бухгалтерського обліку.

Позивачем ні суду, ні митному органові бухгалтерські документи не були надані.

У наданих прибуткових накладних не зазначено таку якісну та фізичну характеристику як «сток», що ставить під сумнів дані, зазначені в МД та товаро-супровідних документах товару як стокового.

Актом митного огляду від 2.12.2019 № UА125110/2019/423863 не встановлено особливих ознак товару або його якісних характеристик, які вказували б на ознаки віднесення товару до стокового. У податкових та прибуткових накладних відсутні відомості, щодо країни виробника та якості товару (такої характеристики як сток»), що не дає змоги співставити імпортовану партію товару з партією, що була предметом дослідження митного органу.

Митна декларація країни відправника для підтвердження заявленої митної вартості не була представлена. Отже, подані декларантом документи не мають належних, об`єктивних та достовірних даних про числові складові заявленої митної вартості товару, тому підтвердити його вартість на підставі вже наданих документів для відповідача не виявилось можливим.

Посадовою особою митниці з декларантом була проведена процедура консультації згідно ч.4 ст.57 МКУ шляхом електронного зв`язку, за результатами якої встановлено, що другорядний метод визначення митної вартості 2а та 26 - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно ст.ст. 59, 60 МКУ використати неможливо через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів за ціною договору.

Декларантом під час проведення консультацій такої інформації не надано, що виключило можливість застосування вказаного методу.

Методи визначення митної вартості 2 в та 2 г - на основі віднімання та додавання вартостей - не могли були бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів. За умовами ст.ст. 62-63 МКУ, така інформація надається декларантом або уповноваженою ним особою. До митного оформлення такої інформації надано не було, у відповідача така інформація також була відсутня.

У митного органу була лише інформація, що відповідає ч.2 ст. 64 МК України та, яка стала підставою для застосування другорядного методу 2 г - резервного методу. Декларантом під час проведення консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу не надано.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівня митної вартості товару згідно з перевіреним джерелом інформації: товар №1 та № 2 митна декларація від 25.11.2019 № UA500060/2019/38837 (вартість товару становить 4,66 дол. США/кг); товар №3 відповідно до МД від 29.10.2019 №UA500060|2019/34881 (становить - 5,66 дол.США/кг);

рішення винесено без урахуванням термінів, передбачених ст.53 МК України, на письмове прохання декларанта (лист від 27.12.2019 №2712/19-04). Декларант має право на випуск товарів у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу Х МК України. При ухваленні оспорюваного рішення митний орган звернув увагу на надане йому право у разі потреби в уточненні будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки, застосовувати положення ст. 17 Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, яка є невід ємною частиною Угоди про заснування Світової організації торгівлі.

Ухвалюючи рішенні у даній справі, суд виходив із того, що спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Митним Кодексом України ст. 53 якого обумовлено, що у разі якщо документи, надані декларантом для підтвердження митної вартості товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Як встановлено судом, додаткові документи, які витребувані відповідачем входять до переліку, визначеного частиною 3 статті 53 МК України, а саме: копію експортної митної декларації країни-відправника; каталоги, специфікації прейскуранти (прайс-листи) виробника товару у перекладі згідно ст.254 МКУ; банківські платіжні документи про оплату товару або банківські документи щодо оплати раніше поставленого ідентичного товару; виписку із бухгалтерської документації про рух товару та зміну активів позивача та бухгалтерські документи, які відображають вартість імпортованого товару та мають реквізити для ідентифікації ввезеного товару; висновки про якісні та вартісні характеристики задекларованого товару. Підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформацію біржових організацій про вартість товару та сировини. Витребувані документи відповідають переліку документів, встановленому ч.ч.3-4 МКУ, які за твердженням відповідача усунули наявні розбіжності у поданих товариством для оформлення документів.

Відповідно до статті 54 МКУ, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Право митного органу здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України у випадках, коли виявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, встановлено ст.55 МКУ.

Аналіз наведених норм, а також положень наказу Мінфіну від 24.05.2012р. N598 "Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору" дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребовувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання повинен надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності зазначеної митної вартості товару. Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митниці щодо підтвердження митної вартості товарів.

З матеріалів справи вбачається, що ураховуючи одержану інформацію, що митна вартість ідентичного та подібного товару перевищує заявлений декларантом рівень митної вартості та наявність недоліків у поданих позивачем документах, у відповідача були обґрунтовані підстави для сумніву в правильності митної оцінки товару. За цих обставин митний орган правомірно запропонував позивачу надати додаткові документи. Товариством, витребувані належні документи, в повному обсязі надані не були, що утворило підстави, після проведення консультацій, для визначення митної вартості товару у спосіб, передбачений ст.57, 64 МК України. При цьому, Київська митниця Держмитслужби, витребовуючи додаткові документи, зазначила конкретні обставини, які викликали сумніви у правильності визначення митної вартості, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також навела перелік документів, надання яких могло б усунути сумніви у їх достовірності, що відповідає висновку Верховного Суду у справі №К/9901/10823/18.

Відповідно до частини шостої статті 54 МКУ, митний орган наділений правом відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Статтями 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю. Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини восьмої статті 57 МКУ, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу. Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою і з цією обставиною закон пов`язує право витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці можливість вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. У розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митниця, ухвалюючи рішення щодо коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів, зазначила, яким чином та у якій спосіб визначена митна вартість за другорядними методом та саме в такому розмірі як вказано в рішенні; які складові вплинули на формування такої вартості, навела порівняльні характеристики оцінюваного товару та характеристику товарів, ціна яких взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Приймаючи до уваги наведене, суд констатує, що при вчиненні дій щодо визначення митної вартості товару, відповідач діяв на підставі закону, в межах своїх повноважень, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та з дотриманням всіх інших принципів, зазначених у статті 2 КАС України, що унеможливлює задоволення адміністративного позову про скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товару.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

у задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Віта-Текс» (код 34483946, с. Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області, вул. Вишнева, 12А) до Київської митниці Державної митної служби (код 43337359, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8А) про визнання протиправним та скасування рішення №UA100300/2019/000018/2 від 27.12.2019, - відмовити.

Копію рішення направити сторонам для відома.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Брагіна О.Є.