Справа № 807/811/16
Суддя: Кушнерик Мар’ян Петрович
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 вересня 2020 рокуЛьвівСправа № 807/811/16 пров. № А/857/11218/20

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Кушнерик М.П., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі № 807/811/16 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року задоволено повністю адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Головне управління ДФС у Закарпатській області подало апеляційну скаргу.

Відповідно до вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення .

Із матеріалів справи вбачається, що оскаржене судове рішення проголошено 22.11.2019, повне судове рішення складено 07.12.2019 (а.с.246-254 т.40).

Апеляційну скаргу подано 04 вересня 2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Згідно з частиною третьою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Особою, яка подала апеляційну скаргу, заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, яке обґрунтоване не отриманням рішення суду по даний час, а також у зв"язку з відсутністю коштів на сплату судового збору. Після отримання ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14.08.2020 року про повернення апеляційної скарги повторно подали апеляційну скаргу.

Апеляційним судом, з врахуванням правової позиції викладеної в постанові Верховного Суду від 11 серпня 2020 року у справі № 404/4551/19 (2-а/404/262/19) перевірено дотримання судом першої інстанції порядку надсилання учасникам справи копії судового рішення і встановлено, що відповідно до супровідного листа суду першої інстанції від 07.12.2019 № 807/811/16/6397/20 на адресу Головного управління ДФС у Закарпатській області було скеровано копію оскарженого рішення суду.

Окремо, апеляційний суд зазначає, що рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 22.11.2019 року у справі № 807/811/16 оприлюднено в ЄДРСР 11.12.2019. Оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень не скасовує обов"язок суду видати копії судових рішень учасникам справи або надіслати їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 22.11.2019 був присутній представник відповідача Блага О.П.. В даному судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення. Повний текст рішення підписано 07.12.2019 року (а.с.243, 244, 246-254 т.40).

Апелянтом не надано суду апеляційної інстанції доказів звернення до суду про отримання копії даного рішення суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що представник відповідача був присутній у судовому засіданні 22.11.2019 при проголошенні вступної та резолютивної частини рішення, а, відтак, повинен був дотримуватись строків оскарження, відповідно до ст.295 КАС України (максимальний строк виготовлення повного тексту рішення + 30 днів на оскарження) і подати належним чином апеляційну скаргу із зазначенням про те, що мотиви будуть уточнені після ознайомлення з повним текстом рішення. З апеляційної скарги вбачається, що така обгрунтована і без ознайомлення з повним текстом рішення суду.

Головне управління ДФС у Закарпатській області є юридичною особою, має штат юристів, місцезнаходження одне і теж), а тому апеляційний суд вважає, що відповідач не вживав заходів для отримання копії рішення суду тривалий час, навіть, коли ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2020 року у справі № 807/811/16 апеляційну скаргу було залишено без руху, для сплати судового збору.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Також, як на підставу поважності пропуску строку на апеляційне оскарження та його поновлення відповідач посилається на неможливість вчасно, у встановлені ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2020 року процесуальні строки, сплатити судовий збір, який сплатили 21.08.2020 року і подали дану апеляційну скаргу.

Щодо даного, твердження, то апеляційний суд вважає, що наведені скаржником доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

В той же час, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору державному органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.09.2020 року у справі № 806/2321/16.

Оскільки вказані підстави не свідчать про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши термін для усунення недоліку.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунутий шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід роз`яснити, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України в разі, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, або наведені нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 295, 298, 299 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі № 807/811/16 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню ДФС у Закарпатській області десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяМ. П. Кушнерик