Справа № 640/13120/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог

22 вересня 2020 року м. Київ№ 640/13120/20
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглядаючи адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
доСлужби безпеки України
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просить:

1) зобов`язати СБ України поновити ОСОБА_1 на військовій службі на посаді головного наукового співробітника (наукової частини) Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБ України;

2) зобов`язати СБ України поновити та забезпечити виплату грошового та речового забезпечення за встановленими нормами відповідно до посади ОСОБА_1 , поновити військове звання та вислуги за час вимушеного прогулу;

3) зобов`язати СБ України забезпечити зарахування часу вимушеного прогулу у загальний строк військової служби ОСОБА_1 ;

4) визнати протиправним та скасувати наказ Голови СБУ № 1589-ос від 21.11.2019;

5) визнати протиправним та скасувати наказ Голови СБУ № 633-ос ДСК від 15.05.2020;

6) визнати протиправним та скасувати наказ Голови СБУ № 90-ос ДСК від 21.05.2020;

7) зобов`язати СБ України відшкодувати ОСОБА_1 нанесені збитки у сумі 12 932,25 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020 відкрито спрощене провадження та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні.

Службою безпеки України через відділ документального обігу та контролю (канцелярію) Окружного адміністративного суду міста Києва подано клопотання про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском позивачем місячного строку на звернення до суду в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Голови СБУ № 1589-ос від 21.11.2019.

В судовому засіданні представник відповідача подане клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Позивачем, в свою чергу до матеріалів справи подано заперечення на клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, в якому позивач посилається на те, що про порушене право, яке стало наслідком реалізації наказу №1589-ос від 21.11.2019, він дізнався лише 15.05.2020, коли було зареєстровано наказ Голови СБУ №633-ос про звільнення позивача, адже в період дії наказу №1589-ос позивач не знав, чи за наслідками вичерпання дії наказу №1589-ос його особисте становище покращиться чи погіршиться (буде призначений на відповідну посаду чи звільнений взагалі).

Також в позовній заяві позивач зазначає, що його не ознайомлювали з наказом №1589-ос від 21.11.2019.

До того ж, в судовому засіданні позивач і його представник наголосили на тому, що ОСОБА_1 не був ознайомлений з рапортом, який став підставою для прийняття спірного наказу, а також не був ознайомлений з повним текстом наказу, що позбавляло позивача можливості дізнатись про причини складення наказу №1589-ос.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Таким чином, строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як зазначив представник позивача в судовому засіданні та не було заперечено самим позивачем, з витягом з наказу № 1589-ос від 21.11.2019 ОСОБА_1 був ознайомлений 02.12.2019.

До того ж, матеріалами справи підтверджується, що 16.01.2020 позивач звернувся до Голови СБУ Баканова І.Г. зі скаргою в якій просив вирішити питання про надання щорічної відпустки.

В зазначеній скарзі позивач самостійно зазначив, що відповідно до наказу №1589-ос від 21.11.2019 (а.с.12 том 1) перебуває у розпорядженні Голови СБУ за місцем проходження служби по посаді головного наукового співробітника (наукової установи) ІСТЕ СБУ.

Аналогічна інформація зазначена позивачем в скарзі від 21.01.2020 (а.с.16 том 1).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку - виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

Враховуючи те, що про існування наказу від 21.11.2019 №1589-ос позивач знав в грудні 2019 року, суд приходить до висновку що звернення ОСОБА_1 до суду з даними позовними вимогами в червні 2020 року відбулось поза межами встановленого місячного строку.

Посилання позивача на те, що про порушене право, яке стало наслідком реалізації наказу №1589-ос від 21.11.2019, він дізнався лише 15.05.2020, коли було зареєстровано наказ Голови СБУ №633-ос про звільнення позивача, адже в період дії наказу №1589-ос позивач не знав, чи за наслідками вичерпання дії наказу №1589-ос його становище покращиться або погіршиться (буде призначений на відповідну посаду чи звільнений взагалі), судом відхиляються, адже рішення / дії / бездіяльність Служби безпеки України щодо проходження публічної служби позивачем за наслідками вичерпання дії наказу №1589-ос є самостійним предметом оскарження.

До того ж, виходячи з наведених вище доводів позивача, останній допускав настання, як негативних, так і позитивних наслідків реалізації наказу №1589-ос, а отже, є можливим дійти висновку, що у випадку існування у особи припущень щодо можливих негативних наслідків дії наказу №1589-ос, ОСОБА_1 на власний розсуд не скористався правом на оскарження наказу у визначений строк.

Посилання позивача на те, що його не ознайомлювали з наказом №1589-ос від 21.11.2019, судом відхиляються, оскільки про наказ №1589-ос, як встановлено вище, позивач знав в 02 грудня 2019 року.

Посилання позивача на те, що його було ознайомлено лише з витягом з наказу №1589-ос, внаслідок чого він не знав про причини видання СБУ спірного розпорядчого документа, судом відхиляються, оскільки зазначена обставина не позбавляла позивача можливості ознайомитись з повним текстом наказу в будь-який час починаючи з 02.12.2019.

Доводи позивача про те, що його не було ознайомлено з рапортом директора НДІ від 11.11.2019 №18/15-2042дск, на підставі якого видано наказ №1589-ос, судом відхиляються, оскільки питання правомірності вказаного рапорту не є предметом оскарження в рамках даної справи.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, виходячи з наведеного в сукупності, суд дійшов висновку, що звернення позивача до суду з позовними вимогами про скасування наказу №1589-ос в червні 2020 року відбулось поза межами строку, установленого ч.5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даними позовними вимогами позивач не надав суду належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим позов в цій частині належить залишити без розгляду.

Беручи до уваги наведене та керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Голови СБУ № 1589-ос від 21.11.2019 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через окружний адміністративний суд.

Повний текст складено 23.09.2020.

Суддя П.О. Григорович