Справа № 640/15875/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2020-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 вересня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Парінова А.Б., Пилипенко О.Є., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Екотех+» до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Екотех+» задоволено повністю.

Із матеріалів справи вбачається, що повний текст рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року вручено Головному управлінню Державної фіскальної служби у м. Києві 09.12.2019 (згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення а.с.133, т.1), відтак, останнім днем для подання апеляційної скарги на таке рішення є 08.01.2020.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві подало 27.12.2019 (що підтверджується відбитком штемпеля на конверті, ШКІ 050, а.с.147, т.1) апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 січня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху, у зв`язку з несплатою судового збору, а в подальшому, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року дану апеляційну скаргу повернуто апелянту.

Зазначену ухвалу апеляційного суду отримано Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві 27.02.2020 (що підтверджується відбитком штемпеля Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на супровідному листі про направлення копії рішення, а.с.161, т.1).

Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (як правонаступник Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві), звертаючись вдруге до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою від 17 березня 2020 року (що підтверджується відбитком штемпеля на поштовому конверті, ШКІ 967) на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження такого рішення та не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року у задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року відмовлено.

Також, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків, а саме: подання заяви про поновлення строку, у якій необхідно вказати підстави для поновлення строку та сплати судового збору у розмірі 2881,50 грн. - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, або з дня закінчення дії карантину, установленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (з відповідними змінами) та роз`яснено, що у разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Згідно зворотного поштового повідомлення, яке повернулося на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду, копії ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року, отримано представником апелянта - 23.05.2020.

Колегія суддів при цьому звертає увагу на наступне.

Відповідно до положень ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

При цьому, апелянт в апеляційній скарзі не наводить жодних причин, які об`єктивно (через незалежні від нього обставини) перешкоджали б його зверненню з апеляційною скаргою в строк, визначений КАС України, або свідчили б на користь наявності підстав для поновлення такого строку.

При цьому, колегія суддів зазначає, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У свою чергу, постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 та від 20.05. 2020 № 392, установлено з 12.03.2020 на території України карантин.

Згідно пункту 3 розділу VI КАС (у редакції Закону України № 540-IX від 30.03.2020, який набрав чинності 02.04.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

У подальшому, 17.07.2020 набрав чинності Закон України від 18.06.2020 № 731-IX, який виклав пункт 3 розділу VI КАС у новій редакції. Також, пунктом 2 розділу ІІ цього Закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Відтак, з 06 серпня 2020 року у суду не має підстав не вирішувати питання щодо подальшого руху справи.

Згідно із п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів « 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції» зазначено, що розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Однією з основоположних аспектів та складовою частиною верховенства права є правова визначеність, яка передбачає дотримання принципу res judicata (вирішена справа), тобто остаточності судового рішення.

Принцип res judicata визнано на міжнародному рівні та зафіксовано, в тому числі, у пункті 1 статті 44 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обов`язковість остаточності судового рішення як основи принципу верховенства права Європейський суд з прав людини розглядав неодноразово.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду яке тривалий час не набирає законної сили є ніщо іншим, як порушенням принципу верховенства права, а саме принципу res judicata (вирішена справа) та принципу правової визначеності. Таким чином, відсутність цієї умови призводить до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Станом на 25 вересня 2020 року, на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху апелянтом не подано заяву про поновлення строку, у якій би було вказано обставини, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги, та не надано доказів сплати судового збору у розмірі 2881,50 грн.

Також, апелянт не звертався до суду з будь-якими клопотаннями чи заявами, в тому числі, щодо продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, та зважаючи на те, що апелянтом пропущено 30-денний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а підстав, визначених ч. 2 ст. 295 КАС України для його поновлення в даному випадку не вбачається, колегія суддів приходить висновку про наявність перешкод для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд , -

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Екотех+» до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Апеляційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами повернути Головному управлінню Державної податкової служби у м. Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.Є. Пилипенко