Справа № 440/4207/20
Суддя: А.Б. Головко
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/4207/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Головка А.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання - Ель Яагубі О.В.,

представника позивача - Сидоренко І.О.,

представника відповідача - Дудник В.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування картки відмови та рішення.

В С Т А Н О В И В:

06 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA110320/2020/00169 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000254/2 від 11.06.2020.

В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що подані ним для митного оформлення товару документи дають змогу в повному обсязі та беззаперечно встановити числові значення складових митної вартості імпортованого транспортного засобу, які у своїй сукупності не містять числових розбіжностей або ознак підробки щодо ціни транспортного засобу, а митним органом, в свою чергу, не надано належного обґрунтування для коригування митної вартості в сторону збільшення. В оскаржуваному рішенні є лише формальне посилання на використання інформації з МД від 16.05.2020 № UA500030/2020/204962, однак не зазначено митна вартість якого транспортного засобу - товару (назва, характеристики, код за УКТЗЕД) бралася за основу, його фактурна вартість, країну - виробника тощо та чому митна вартість була скоригована саме в сторону збільшення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.08.2020 у справі № 440/4207/20 прийнято позовну заяву до розгляду, розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

01.09.2020 до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву. У відзиві на позов, представник відповідача заперечував проти позову, просив відмовити в його задоволенні, посилаючись на те, що законодавець в нормах ч. 2 ст. 64 МКУ визначив, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Таким чином, за твердженням відповідача, Дніпровська митниця Держмитслужби під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості транспортного засобу позивача не мала права врахувати вартість мотоциклу, визначену експертом автотоварознавцем у висновку від 04.06.2020 № 269-20, тому що така вартість визначена без врахування інформації щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях /а.с. 61-69/.

09.09.2020 представник позивача подав до суду відповідь на відзив, у якій посилався на те, що висновок експерта, на підставі якого визначено митну вартість товару, відповідачем жодним чином не спростовано /а.с. 108-112/.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

Представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що 16.05.2020 між ОСОБА_2 (Продавець) та ОСОБА_1 (Покупець) укладено договір купівлі-продажу б/в транспортного засобу, а саме: мотоциклу YAMAHA XJ 9005, 1998 року випуску, номер НОМЕР_1 , рама № НОМЕР_2 . Загальна вартість транспортного засобу - 500 Євро /а.с. 22/.

Згідно висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 269-20 від 04.06.2020, складеного судовим експертом Сумцовим Сергієм Станіславовичем за результатами здійснення експертного автотоварознавчого дослідження за заявою ОСОБА_1 , вартість мотоциклу YAMAHA XJ 900S, рама № НОМЕР_2 , складає 917,14 Євро /а.с. 28-30/.

З метою здійснення митного оформлення придбаного мотоциклу ОСОБА_1 подано до Дніпровської митниці Держмитслужби України митну декларацію № UA110320/2020/006124 від 04.06.2020, у якій визначено митну вартість на підставі висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 269-20 від 04.06.2020 та додано витрати на транспортування у розмірі 1007,71 Євро, що у гривневому еквіваленті на момент подання митної декларації (за курсом 29,9609) становить 30191,90 грн /а.с. 10/.

Дніпровською митницею складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110320/2020/00169 та прийнято рішення про коригування митної вартості від 11.06.2020 № UA110000/2020/000254/2, у зв`язку із неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом /а.с. 17-18/.

Позивач не погодився із вказаним рішенням та оскаржив його до суду.

Оцінюючи обґрунтованість позовних вимог, суд дійшов до наступних висновків.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно частини 1 статті 246 Митного кодексу України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частина 1, 2 статі 51 МК України).

Відповідно до частини 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з частиною 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною 3 статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частиною 6 статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Зі змісту приписів розділу ІІІ («Митна вартість товарів та методи її визначення») МК України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості.

Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановлені належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановлені достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.

Відповідно, рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Отже, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 09 липня 2020 року (справа №804/5445/17), від 31 березня 2020 року (справа №809/1858/16).

Судом встановлено, що згідно повідомлення від 11.06.2020 при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, ВМО № 1 митного поста Полтава виявлено наступне. Митна вартість товару заявлена декларантом із коригуванням рівня вартості на підставі висновку щодо вартості товару складеного експертом автотоварознавцем від 04.06.2020 № 269-20 до 917,14 евро/шт. При використанні довідкових даних експерт посилається на марку YAMAHA модель XJ900, що не відповідає задекларованому КТЗ марки YAMAHA модель XJ900S. На підставі п. 5 ст. 55 МКУ в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості та за результатами розгляду наявних документів, здійснено контроль співставлення. У митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості 2а) та 2б). Враховуючи положення ст. 61 МКУ, при визначенні митної вартості товарів неможливо було застосувати методи 2а) та 2б) згідно статей 59 і 60 Кодексу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст. 62, ст. 63 МКУ) неможливо застосувати у зв`язку із відсутністю об`єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. До товару № 1 застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-г - резервний метод та винесено відповідне рішення про коригування митної вартості товару. Визначена митна вартість товару № 1 ґрунтується на раніше визначеній митній вартості відповідно до рівня вартості митного оформлення подібного товару за резервним методом визначення митної вартості за ЕМД від 16.05.2020 №UA500030/2020/204962 на рівні 2455,94 EUR/шт. Митна вартість товару скоригована за другорядним методом визначення митної вартості - 2г - резервний метод, згідно з положеннями статті 64 МКУ за ЕМД від 16.05.2020 № UA500030/2020/204962 на рівні 2455,94 EUR/шт. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного, прийнято рішення про коригування митної вартості від 11.06.2020 № UA500030/2020/204962.

Твердження відповідача про те, що експертний висновок не є належним і допустимим доказом правильності визначення позивачем митної вартості, суд вважає безпідставними, з огляду на таке.

Відповідач наполягає на тому, що при використанні довідкових даних експерт посилається на марку YAMAHA модель XJ900, що не відповідає задекларованому КТЗ марки YAMAHA модель XJ900S.

З даного приводу суд зазначає, що не погоджується з доводами відповідача, оскільки у листі від 04.06.2020 судовий експерт Сумцов С.С. пояснив, що при складенні висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 269-20 від 04.06.2020 для визначення вартості мотоцикла YAMAHA модель XJ900S рама № НОМЕР_2 узяті аналоги YAMAHA модель XJ900, які являються ідентичними YAMAHA XJ900S, це один і той же мотоцикл, в об`явах продажу на ринку ЄС модель YAMAHA модель XJ900S іноді позначають YAMAHA модель XJ900, в 1998 році виготовляли тільки одну модель YAMAHA XJ900S Diversion - YAMAHA XJ900 це скорочена назва /а.с. 42/.

Таким чином, при використанні довідкових даних експерт посилався на марку YAMAHA модель XJ900, що є аналогом марки YAMAHA XJ900S, що відповідає задекларованому КТЗ.

Слід відмітити, що висновок експерта має більш деталізований та поглиблений характер порівняно із МД від 16.05.2020 № UA500030/2020/204962, яка була використана відповідачем під час прийняття рішення, оскільки мотоцикл, зазначений в МД від 16.05.2020 № UA500030/2020/204962, має більший об`єм циліндрів та більшу потужність, що в свою чергу впливає на вартість транспортного засобу.

Суд звертає увагу на те, що визначена відповідачем митна вартість товару, яка ґрунтується на інформації з МД від 16.05.2020 № UA500030/2020/204962, здійснена без безпосереднього технічного огляду (експертизи) щодо реального стану імпортованого транспортного засобу.

Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди товари зі схожими характеристиками були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Аналогічні правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 по справі №805/2713/16-а.

Таким чином, митним органом не доведено наявності у нього обґрунтованого сумніву у заниженні заявленої позивачем митної вартості при розмитненні товарів, а отже, і підстав коригування митної вартості товару.

Матеріали справи не містять достатніх доказів на підтвердження правомірності визначення митним органом вартості ввезеного позивачем мотоцикла саме у розмірі 2455,97 євро.

З приводу доводів відповідача про неподання позивачем документів про вартість перевезення мотоцикла, суд зазначає, що оскільки мотоцикл пересувається своїм ходом у відповідача не було підстав вважати заниженою митну вартість у зв`язку з неподанням документів про вартість перевезення.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про повне дотримання позивачем вимог митного законодавства в частині надання контролюючому органу під час митного оформлення товару усіх необхідних документів для визначення митної вартості товару за резервним методом.

Разом з цим, відповідачем доказів протилежного суду не надано.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про те, що при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості товарів суб`єкт владних повноважень діяв всупереч встановленому законом порядку, необґрунтовано, упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямовано це рішення, чим порушив законні інтереси позивача.

Зважаючи на те, що митний орган неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за резервним методом, визначив митну вартість за другорядним методом та сформував картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA110320/2020/00169 від 11.06.2020 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000254/2 від 11.06.2020, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, понесені позивачем витрати зі сплати судового збору в розмірі 840,80 грн. грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_3 ) до Дніпровської митниці Державної митної служби України (вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, 49038, ) про визнання протиправним та скасування картки відмови та рішення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати картку Дніпровської митниці Державної митної служби України відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA110320/2020/00169.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000254/2 від 11.06.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Державної митної служби України (вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, 49038, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_3 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 28 вересня 2020 року.

Головуючий суддя А.Б. Головко