Справа № 140/9121/20
Суддя: Костюкевич Сергій Федорович
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2020 року ЛуцькСправа № 140/9121/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Костюкевича С.Ф.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі - ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем було виставлено позивачу вимогу про сплату боргу (недоїмки), штрафу та пені по єдиному соціальному внеску за 2017 та 2018 роки від 26.03.2019 № Ф-18324-23 на суму 29284,81грн.

Дана вимога була визнана протиправною та скасована рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 у справі №140/1323/19, яке набрало законної сили 20.02.2020.

Вважає, що відповідачем всупереч вищевказаного рішення суду, яке набрало законної сили, не приведено у відповідність до нього даних інтегрованої картки платника, оскільки останній і надалі продовжує направляти позивачу нові вимоги про сплату боргу (недоїмки) по єдиному соціальному внеску (від 13.11.2019 та 12.02.2020, до яких також входить заборгованість по єдиному соціальному внеску за 2017 та 2018 роки), без врахування рішення суду.

У зв`язку з наведеним позивач просить зобов`язати відповідача відкоригувати в інформаційній системі органів ДПС дані його інтегрованої картки шляхом виключення суми нарахованого єдиного соціального внеску, штрафу та пені за 2017 та 2018 роки на суму 29284,81 грн.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року прийнято дану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за цим позовом та на підставі частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України) ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зауважує, що Податковим кодексом України та Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року №422, не передбачено застережень щодо необхідності прямого судового зобов`язання для податкового органу здійснити дії щодо анулювання або списання податкового боргу. Також вказує на те, що суд не може підміняти суб`єкта владних повноважень та здійснювати розрахунок/перерахунок грошового зобов`язання. Функція судового контролю під час розгляду справ полягає у перевірці правомірності винесеного рішення податкового органу і не може виражатися у здійсненні замість суб`єкта владних повноважень його службової діяльності, яка полягає у визначенні у порядку, встановленому цим законодавством, сум податкових та грошових зобов`язань платника податків. Вважає, що ГУ ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що звернувся до суду з вимогою не анулювати податковий борг чи здійснити перерахунок грошового зобов`язання, як вказує відповідач, а лише просив надати правову оцінку протиправній бездіяльності відповідача, який не зважаючи на рішення суду, яке набрало законної сили, не відображає відповідні зміни в інтегрованій картці та зобов`язати його це зробити. Позов підтримав.

У запереченнях представник відповідача із аргументами позивача, відображеними у відповіді на відзив, не погодився з підстав, викладених у відзиві.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 26.03.2019 надіслано ОСОБА_1 вимогу про сплату боргу (недоїмки) по єдиному внеску № Ф-18324-23 на суму 29 287,81 грн.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 у справі №140/1323/19, яке набрало законної сили 20.02.2020, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Волинській області від 26.03.2019 №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки).

Крім того, 13.11.2019 відповідачем було сформовано та надіслано позивачу вимогу №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки) по єдиному внеску на суму 34793,17 грн.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі №140/3830/19, яке набрало законної сили згідно постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2020, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Волинській області від 13.11.2019 року №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки).

У постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2020 у справі №140/3830/19 суд апеляційної інстанції встановив, що за даними інтегрованої картки ОСОБА_1 станом на 31.10.2019 заборгованість зі сплати єдиного внеску як ФОП та особи, яка проводить незалежну професійну діяльність, становить 34793,17 грн. 13.11.2019 Головним управлінням сформовано вимогу на суму 34793,17 грн. Сума боргу (недоїмки) за вказаною вимогою включає в себе періоди з 2017 по 21.10.2019. Разом з тим, як встановлено судом апеляційної інстанції рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року у справі №140/1323/19, яке набрало законної сили 20.02.2020, визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 26.03.2019 №Ф-18324-23 в сумі 29284,81 грн. Слід зазначити, що сума у розмірі 29284,81 грн., включена також і в оскаржувану вимогу від 13.11.2019 року №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки).

Як вбачається з інтегрованої картки платника ОСОБА_1 , станом на 31.01.2020 заборгованість зі сплати єдиного внеску як ФОП та особи, яка проводить незалежну професійну діяльність, становить 37547,35 грн.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не приведення у відповідність до судових рішень, які набрали законної сили, даних його інтегрованої картки платника, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пп.19-1.1.2 п. 19-1. ст.19-1 ПК України контролюючі органи, виконують такі функції: контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України 61.1. податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (стаття 71 ПК України).

Згідно з статтею 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Порядок №422), в якому зазначено, що інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції;

Згідно з пунктами 3 та 4 розділу І Порядку №422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Порядку №422 визначено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу 2 Порядку № 422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки «платник відсутній в реєстрі»; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Пунктом 2 глави 2 розділу 2 Порядку № 422 встановлено, що розбіжності не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування». Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі № 826/9288/18, від 19.02.2019 у справі №825/999/17, від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а.

Відповідно до пункту 2 глави 1 розділу VІ Порядку № 422 визначення первинних показників документів органів ДФС, відображених в підсистемі, що забезпечує облік платежів, які підлягають перенесенню до ІКП, щодо сум погашення податкового боргу та заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є, зокрема, рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені / суми єдиного внеску за результатами судового оскарження).

Таким чином, вказаний Порядок зобов`язує податковий орган відобразити у інтегрованій картці платника зменшення суми заборгованості зі сплати єдиного внеску на підставі рішення суду про скасування рішень щодо нарахування суми єдиного внеску за результатами судового оскарження.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 у справі №140/1323/19, яке набрало законної сили 20.02.2020, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Волинській області від 26.03.2019 №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки) на суму 29 287,81 грн.

Також рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі №140/3830/19, яке набрало законної сили згідно постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2020, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Волинській області від 13.11.2019 року №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки) на суму 34793,17 грн.

При цьому, у постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2020 у справі №140/3830/19 суд апеляційної інстанції встановив, що сума у розмірі 29284,81 грн., яка зазначена у вимозі від 26.03.2019 №Ф-18324-23, включена також і в оскаржувану вимогу від 13.11.2019 року №Ф-18324-23 про сплату боргу (недоїмки) на суму 34793,17 грн.

Суд звертає увагу на те, що контролюючим органом до матеріалів справи не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставини приведення інтегрованої карти позивача у відповідність до вищезазначених судових рішень.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено те, що станом на 31.01.2020 заборгованість позивача зі сплати єдиного внеску як ФОП та особи, яка проводить незалежну професійну діяльність, становить 37547,35 грн.

Таким чином, в ході судового розгляду даної справи встановлено, що відповідач як суб`єкт владних повноважень, безпосереднім обов`язком якого є контроль за правильністю нарахування та сплати податків і зборів та який є відповідальним за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників, не відобразив/не відкоригував в інтегрованій картці позивача дійсної заборгованості/відсутності заборгованості по сплаті єдиного внеску, на підставі рішень Волинського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 у справі №140/1323/19 та від 25.02.2020 у справі №140/3830/19, які набрали законної сили, чим допустив протиправну бездіяльність.

Враховуючи вищевикладені обставини суд приходить до висновку, що належним способом захисту порушеного права товариства є вимога про зобов`язання відповідача здійснити дії по відображенню/коригуванню в інтегрованій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06.03.2020 у справі №819/418/15-а, від 19.02.2019 у справі №825/999/17, від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, з метою належного способу захисту порушених прав позивача, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом прийняття рішення про зобов`язання відповідача відкоригувати в інформаційній системі органів ДПС дані інтегрованої картки позивача шляхом виключення суми нарахованого єдиного соціального внеску, штрафу та пені за 2017 та 2018 роки на суму 29284,81 грн.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 840,80 грн., сплачений згідно з квитанцією від 19.06.2020.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України , суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області відкоригувати в інформаційній системі органів ДПС дані інтегрованої картки платника ОСОБА_1 шляхом виключення суми нарахованого єдиного соціального внеску, штрафу та пені за 2017 та 2018 роки на суму 29284,81 грн. (двадцять дев`ять тисяч двісті вісімдесят чотири грн. 81 коп.).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок грн. 80 коп.).

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статями 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу. Апеляційна скарга може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ).

Головуючий-суддя С.Ф. Костюкевич