Справа № 340/3220/20
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2020 року м.Кропивницький Справа № 340/3220/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Пасічника Ю.П. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, (вул. В.Перспективна, 55, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25000, ) про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача про:

- визнання протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо не виключення з інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) з бюджетом по єдиному соціальному внеску по коду платежу 71040000 інформації про нарахування податкового боргу у розмірі 4800,76 грн.;

- зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області провести дії щодо коригування даних інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) шляхом вилучення відомостей про наявність податкового боргу за сплати єдиного соціального внеску по коду платежу 71040000 у сумі 4800,76 грн.;

- встановити для ГУ ДПС у Кіровоградській області строк у десять днів з дня набрання рішенням суду законної сили для подання звіту про виконання рішення.

Обґрунтовуючи позовні вимог вказує, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.12.2019р. №340/1234/19 задоволено її вимоги до ГУ ДФС у Кіровоградській області: визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 20.05.2019р. №Ф-2420-25.

З метою проведення коригування показників інтегрованої картки платника податків шляхом вилучення відомостей про наявність податкового боргу зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 4800,76 грн., позивач зверталась до відповідача з відповідними заявами. Проте, відповідач відмовив у коригування показників пославшись на те, що рішення суду не скасовує суму заборгованості по суті, та не дає підстав для проведення коригування Звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб поданого платником.

Не погодившись з вказаною бездіяльністю відповідача, позивач звернувся д суду з даними позовом.

Відповідач не погоджується з вимогами позивача, надав письмовий відзив та вказав, що відображення в інтегрованій картці суми заборгованості з єдиного соціального внеску здійснено у зв`язку із самостійним визначення позивачем суми єдиного внеску (а.с.58).

Ухвалою суду від 21.08.2020р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.54).

Розглянувши долучені до справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.12.2019р. №340/1234/19, яке набрало законної сили 23.01.2020р., задоволено вимоги ОСОБА_1 до ГУ ДФС у Кіровоградській області: визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 20.05.2019р. №Ф-2420-25 на суму 4800,76 грн. (а.с.28-33).

Рішення суду набрало законної сили 23.01.2020р.

У зв`язку із скасуванням вимоги про сплату боргу (недоїмки) та з метою врегулювання розбіжності в інтегрованій картці платника, позивач направив заяву відповідачеві від 21.05.2020р. (а.с.34-36).

Листом від 12.06.2020р. відповідач відмовив у коригуванні показників інтегрованої картки мотивуючи це тим, що позивач самостійно визначив суму заборгованості з єдиного соціального внеску, а тому відсутні підстави для коригування показників інтегрованої картки (а.с.40,41).

Вказані обставин стали підставою для звернення до суду.

Надаючи правову оцінку правомірності дій відповідача, суд виходить з наступного.

10.06.2016 набрав чинності Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за № 751/28881 (далі - Порядок № 422).

Відповідно до пункту 2 Розділу I Порядку № 422 інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Згідно з пунктом 3 Розділу I Порядку № 422, оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Пунктом 4 Розділу I означеного Порядку встановлено, що відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

За змістом пункту 2 Глави 1 Розділу II Порядку № 422, з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

Пунктом 1 Глави 1 Розділу III Порядку № 422 передбачено, що для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B ; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Тобто, у картках особових рахунків відображається повна хронологія нарахувань податкових зобов`язань, їх сплата тощо.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

При цьому, відповідно до змісту пункту 5 розділу I Порядку № 422, у разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

Отже, з вказаної норми вбачається, що відповідач має можливість здійснювати відповідні коригування облікових показників ІКП у ручному режимі у разі необхідності.

Відсутність відповідних коригувань у картці позивача призводить до негативних наслідків для нього, що потребує вжиття ефективних заходів захисту, в тому числі, в судовому порядку.

Враховуючи те, що рішенням суду від 23.12.2019р. №340/1234/19 визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 20.05.2019р. №Ф-2420-25 на суму 4800,76 грн., є всі підстави для вчинення відповідачем дій щодо коригування показників інтегрованої картки платника задля відображення дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Частиною 3 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За частиною 2 статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Натомість позивач, на виконання вимог частини 1 статті 71 КАС України, довів обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та з`ясованих судом обставин суд дійшов висновку, що позов про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

З врахуванням положень частини 2 статті 245 КАС України, згідно якої у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд вважає належним та ефективним обраний позивачем спосіб захисту порушеного права.

Щодо вимоги позивача про встановлення судового контролю суд зазначає, що це є правом а не обов`язком суду і при цьому позивачем не наведено обґрунтованих доводів, які б давали підстави стверджувати чи сумніватись, що відповідачем рішення суду не буде виконано.

Згідно з частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути сплачений ним судовий збір у розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 7-11, 19, 73-77, 79, 90, 139, 241- 246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнання протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо не виключення з інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) з бюджетом по єдиному соціальному внеску по коду платежу 71040000 інформації про нарахування податкового боргу у розмірі 4800,76 грн.

Зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області провести дії щодо коригування даних інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) шляхом вилучення відомостей про наявність податкового боргу за сплати єдиного соціального внеску по коду платежу 71040000 у сумі 4800,76 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. Пасічник