Справа № 640/4158/19
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

29 вересня 2020 року справа №640/4158/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Волна» (далі по тексту - позивач, ТОВ «ОК «Волна»)
до1. Державної екологічної інспекції Столичного округу (далі по тексту - відповідач 1); 2. Головного спеціаліста - державного інспектора з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Федченка Михайла Сергійовича (далі по тексту - відповідач 2, інспектор Федченко М.С.); 3. Головного спеціаліста - державного інспектора з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Списаренка Олега Володимировича (далі по тексту - відповідач 3, інспектор Списаренко О.В.)
про1) визнання протиправними дій відповідачів 2 та 3 щодо проведення перевірки позивача з питань дотримання вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, про охорону і раціональне використання вод, про використання та охорону земель, про поводження з відходами, результат якої оформлено актом №03-02/29 (без дати); 2) визнання протиправним та скасування припису від 10 грудня 2018 року №03-02/29
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи, що відповідачем порушено процедуру проведення перевірки та складено акт перевірки з численними порушеннями (відсутня дата складання акта, підписи членів інспекційної групи) та не вручений в останній день перевірки ТОВ «ОК «Волна»; відповідачами під час перевірки вивчалися питання, які підпадали під дію мораторію; перевірка проведена не за фактичним місцезнаходженням позивача; за зазначеним в оскаржуваному приписі місцем перевірки ТОВ «ОК «Волна» ніколи не здійснювало свою діяльність.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/4158/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач 1 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки під час перевірки та винесення оскаржуваного припису відповідачі діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; оскаржувані дії щодо проведення перевірки та винесений за результатами перевірки припис, вчинені у відповідності до вимог законодавства.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Державною екологічною інспекцією Столичного округу видано повідомлення від 14 листопада 2018 року №031861 про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ОК «Волна», відповідно до якого у термін з 03 грудня 2018 року по 14 грудня 2018 року буде проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства позивача відповідно до статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року №1104 «Про затвердження переліку органів державного нагляду (контролю),на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію Столичного округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 23 березня 2018 року №38, Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2018 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 30 листопада 2017 року №710.

На підставі наказу Державної екологічної інспекції Столичного округу від 13 листопада 2018 року №20 видано направлення на здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) позивача членам інспекційної групи: інспектору ОСОБА_1 , інспектору ОСОБА_5, ОСОБА_3., ОСОБА_4.

За результатами перевірки складено акт планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №03-02/29 (далі по тексту - акт перевірки).

В акті перевірки зазначено, що фактичною адресою позивача є: 08340, Київська обл., Бориспільський район, Гнідинська сільська рада, урочище Глинове; строк проведення перевірки - з 03 грудня 2018 року 09:00 год. по 07 грудня 2018 року 16:45 год.; особи, які беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) - відповідачі 2 та 3, керівник ТОВ «ОК «Волна» Мельник О.Ю., представник ТОВ «ОК «Волна» за довіреністю від 03 грудня 2018 року ОСОБА_2 .

Перевіркою встановлено наступні порушення:

- частини п`ятої, шостої статті 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» - викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснюються без дозволу;

- абзацу п`ятого частини першої статті 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» - контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, не здійснюється;

- абзацу сьомого частини першої статті 10, стаття 29 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» - виборний контроль за охороною атмосферного повітря в процесі господарської та іншої діяльності не здійснюється інструментально-лабораторними вимірюваннями параметрів викидів забруднюючих речовин, стаціонарних джерел;

- частини першої статті 31 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», пункту 1 порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1655 - на державний облік об`єкт, який справляє або може справити шкідливий вплив на здоров`я людей і стан атмосферного повітря, не взято;

- абзацу сьомого частини першої статті 171 Закону України «Про охорону земель» - не забезпечується додержання режиму використання земель природоохоронного призначення;

- абзацу восьмого статті 142 Земельного кодексу України - використання водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також додержання режиму використання їх територій не дотримуються;

- частини третьої статті 62 Земельного кодексу України - у межах пляжної зони прибережних захисних смуг будівництво будь-яких споруд, крім гідротехнічних, гідрометричних та лінійних, здійснюється;

- пункту 7 частини першої статті 44 Водного кодексу України - контроль за якістю води водних об`єктів у контрольних створах та лінійних, не здійснює;

- частини другої статті 25 Водного кодексу України, пункт 1.3 Порядку, затвердженого наказом №78 - звіти про водокористування за формою №2ТП-водгосп (річна), затвердженою наказом Мінприроди №78, не подаються;

- пункту «в» частини першої статті 17 Закону України «Про відходи» - не визначає склад і властивості відходів, що утворюються;

- абзацу четвертого пункту 5 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №2034 - статистична звітність про відходи не подається;

- пункту «ж» частини першої статті 17 Закону України «Про відходи» - допускає змішування відходів.

Суд встановив, що акт перевірки не містить відміток про отримання позивачем, відмітки про його надіслання поштою, пояснень, зауважень чи заперечень.

За результатами проведеної перевірки винесено припис від 10 грудня 2018 року №03-02/29, яким позивача зобов`язано усунути порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених під час проведення планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ТОВ «ОК «Волна» за адресою 08340, Київська обл., Бориспільський р-н, Гнидинська сільська рада, урочище Глинове, у строки, зазначені у приписі. Наявна в матеріалах справи копія припису не містить відмітки про отримання його позивачем.

Відповідно до пунктів «а», «е» частини першої статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням, зокрема, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, вимог законодавства, зокрема: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов;

надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, та здійснення контролю за їх виконанням.

За визначенням статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

За наявності у суб`єкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу.

Внесення одного й того самого суб`єкта господарювання до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) різних органів державного нагляду (контролю) є підставою для проведення щодо такого суб`єкта господарювання комплексного планового заходу державного нагляду (контролю).

Суб`єкт господарювання має право відмовитися від проведення комплексного планового заходу державного нагляду (контролю) шляхом письмового звернення до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності. У такому разі перевірка такого суб`єкта господарювання проводиться згідно з річними планами органів державного нагляду (контролю).

Органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).

Проект плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) формується інтегрованою автоматизованою системою державного нагляду (контролю).

У разі виникнення потреби у внесенні змін до сформованого проекту плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) щодо узгоджених між органами державного нагляду (контролю) інших дат початку та строків здійснення комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органи державного нагляду (контролю) звертаються письмово з відповідними пропозиціями не пізніше 1 листопада року, що передує плановому, до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, який має право вносити такі зміни до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю).

План здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період для всіх органів державного нагляду (контролю) затверджує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті та вносить відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 15 листопада року, що передує плановому.

Річні плани здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) затверджують органи державного нагляду (контролю), оприлюднюють на своїх офіційних веб-сайтах та вносять відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому.

Вимоги до оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), внесення змін до них та звіту щодо їх виконання визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності.

Комплексні планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 5 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Строк здійснення планового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів. Продовження строку здійснення планового заходу не допускається.

Частинами першою - восьмою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

З наведених положень законодавства вбачається, що планові заходи з державного нагляду (контролю) здійснюються за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про їх проведення протягом строку, який не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів, для здійснення якого видається наказ, оформляється посвідчення (направлення); за результатами здійснення планового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт з переліком обовязкових реквізитів, який в останній день перевірки підписується посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом; якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями; у разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис; один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю); на підставі акта протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Позивач в адміністративному позові зазначає, що акт перевірки не був підписаний всіма членами інспекційної групи в останній день перевірки та не наданий позивачу, не містив дати його складання та відправлений лише у січні 2019 року, а отже, не має юридичної сили.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідачами, на яких покладено тягар доказування в адміністративному процесі, не надано суду доказів, які б підтверджували дотримання процедури проведення та оформлення перевірки відповідно до норм Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема щодо своєчасного складення акта та підписання його відповідачами 2, 3 та представником ТОВ «ОК «Волна».

Крім того, у справі відсутні докази, які б свідчили, що позивачу надавалась можливість викласти в акті перевірки свої зауваження або заперечення; акт перевірки не містить відмітки про відмову суб`єкта господарювання підписати акт; у справі відсутні докази вручення акта перевірки позивачу в останній день заходу державного нагляду (контролю).

Суд також зауважує, що акт перевірки, копія якого міститься у справі, не містить дати його складення.

При цьому, судом не приймаються до уваги доводи позивача стосовно відсутності в акті підписів членів інспекційної групи ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки з тексту акта вбачається, що зазначеними особами не здійснювався захід державного нагляду, результати якого оформлені актом.

Відповідно до статті 6 Закону України Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з Переліком органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року №1104, дія зазначеного Закону не поширюється на Держекоінспекцію та її територіальні органи (в частині здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки).

З аналізу викладених вище норм законодавства, суд приходить до висновку, що у 2018 році мораторій на проведення перевірок для Державної екологічної безпеки та її територіальних органів не діяв в частині проведення заходів контролю саме з питань додержання екологічної та радіаційної безпеки.

Так, як свідчать матеріали справи, відповідно до направлення від 30 листопада 2018 року №03-02/000296 призначено захід державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров`я людей.

Нормами статті 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що при проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. При цьому повинні передбачатися вловлювання, утилізація, знешкодження шкідливих речовин і відходів або повна їх ліквідація, виконання інших вимог щодо охорони навколишнього природного середовища і здоров`я людей.

Підприємства, установи й організації, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів.

Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.

Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.

Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це.

Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).

З наведених положень законодавства слідує, що всі підприємства, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, повинні відповідати вимогам законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до акта перевірки предметом перевірки було додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Суд зазначає, що всупереч твердженням представника відповідача, поняття «навколишнє природне середовище» та «екологічна і радіаційна безпека» не є тотожними, що підтверджується Положенням про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11 серпня 2017 року №312, який був чинним на момент виникнення спірних відносин (далі по тексту - Положення).

Так, відповідно до пункту 2 розділу II Положення, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами вимог законодавства, зокрема: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону земель, надр; про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; з питань поводження з відходами.

Як вбачається з тексту акта перевірки, відповідачами вивчалися питання щодо охорони земель, надр (додаток 3 до акта перевірки); про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів (додаток 2 до акта перевірки); з питань поводження з відходами (додаток 4 до акта перевірки).

При цьому про здійснення контролю у сфері вивчення питань щодо екологічної та радіаційної безпеки в акті не зазначено.

Такими чином, оскільки у справі відсутні докази правомірності призначення та проведення перевірки з питань, які підпадали під дію мораторію, відповідачі вийшли за межі повноважень при призначенні та проведенні планової перевірки ТОВ «ОК «Волна» у 2018 році, у зв`язку із дією мораторію на проведення планових перевірок.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що у межах спірних правовідносинах владний суб`єкт не забезпечив реалізацію управлінської функції відповідно до норм діючого законодавства, а, відтак, вимога про визнання протиправними дій щодо проведення перевірки є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

При цьому, судом не досліджується правомірність викладених в акті порушень, оскільки зазначене не є предметом позову в межах заявлених позовних вимог та не зазначено як підставу звернення до суду.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, що викладена у постанові від 27 січня 2015 року у справі №21-425а14, незаконна перевірка не створює правових наслідків.

Отже, незаконність дій з призначення та проведення планового заходу та порушення порядку його проведення є підставою для скасування рішень, прийнятих за наслідком проведення такого заходу; у свою чергу акт з викладеними у ньому висновками, є доказом, здобутим з порушенням закону, й не має юридичної значимості, а тому прийняті на його підставі рішення не можуть бути визнані правомірними.

Таким чином, проведений відповідачами плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, результати якої оформлені актом без дати №03-02/29, не створює правових наслідків, зокрема у вигляді прийняття оскаржуваного припису від 10 грудня 2018 року №03-02/29.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2018 року у справі №818/399/17 (провадження №К/9901/5514/17).

При цьому, доводи відповідача 1, наведені у відзиві щодо порушення вимог законодавства, не спростовують факту незаконності проведення планового заходу державного нагляду (контролю) позивача, а тому підстави для надання їм правової оцінки відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що припис від 10 грудня 2018 року №03-02/29, прийнятий за насідками незаконних дій, є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачами не доведено правомірність своєї поведінки та припису з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ «ОК «Волна» підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Столичного округу.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Волна» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії Головного спеціаліста - державного інспектора з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Федченка Михайла Сергійовича та Головного спеціаліста - державного інспектора з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Списаренка Олега Володимировича щодо проведення перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Волна» з питань дотримання вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, про охорону і раціональне використання вод, про використання та охорону земель, про поводження з відходами, результат якої оформлено актом №03-02/29 без дати.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 10 грудня 2018 року №03-02/29.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Волна» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 842,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Столичного округу.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Волна» (01004, м. Київ, вул. Терещенківська, буд. 5, кв. 7; ідентифікаційний код 34430978);

Державна екологічна інспекція Столичного округу (01042, м. Київ, пров. Новопечерський, буд. 3, корп. 2; ідентифікаційний код 42163667);

Головний спеціаліст - державний інспектор з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Федченко Михайло Сергійович ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки не відомий);

Головний спеціаліст - державний інспектор з охорони навколишнього середовища Столичного округу Державної екологічної інспекції Столичного округу Списаренко Олег Володимирович ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки не відомий).

Суддя В.А. Кузьменко