Справа № 440/854/20
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 р.Справа № 440/854/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Бегунца А.О. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Держпраці у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 року, головуючий суддя І інстанції Костенко Г.В., вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 09.06.20 року по справі № 440/854/20

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Управління Держпраці у Полтавській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Полтавській області, в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено про безпідставність притягнення позивача до відповідальності за порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України. Позивачем зазначено, що гр. ОСОБА_2 22.10.2019 перебувала в магазині, в якому здійснює свою підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 , та допомагала позивачу по роботі, оскільки остання себе погано почувала. Крім того позивач вважає, що відповідачем порушено процедуру розгляду справи про накладення штрафу.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову Управління Держпраці у Полтавській області №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019 про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами в розмірі 125190,00 грн.

Скасовано заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2020.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 1251,90 (одна тисяча двісті п`ятдесят одна гривня дев`яносто копійок).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа-підприємець 01.08.2007, зареєстрованим видом діяльності позивача є: Код КВЕД 47.82 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках текстильними виробами, одягом і взуттям (а.с.14, 15).

15.10.2019 до Управління Держпраці у Полтавській області надійшло колективне звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 (а.с.54) стосовно порушення їх трудових прав. Зокрема зазначено, що гр. ОСОБА_4 працювала у ФОП ОСОБА_1 не офіційно все літо.

Відповідно до п. 1.13 наказу начальника управління Держпраці у Полтавській області С.Щербака "Про проведення заходів державного контролю" №227П від 22.10.2019 наказано головним державним інспекторам відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Л.Братусь, Т.Жолоб провести заходи державного контролю щодо відповідності вимогам законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 (а.с.51-52).

22.10.2019 на підставі вказаного наказу першим заступником начальника управління Держпраці у Полтавській області О.Масленко видано головним державним інспекторам Жолоб Т.І., Братусь Л.О. направлення № 1908 на проведення заходу державного контролю у ФОП ОСОБА_1 (а.с. 53).

У період з 22.10.2019 по 23.10.2019 інспекторами проведено інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 , результати якого оформлені актом інспекційного відвідування №5287/156/АВ (надалі акт перевірки), у якому зазначено про порушення позивачем ч. 3 ст. 24 КЗпП України (а.с.55-59).

Зі змісту акта перевірки встановлено, що з метою проведення інспекційного відвідування 22.10.2019 об 11 годині було здійснено вихід за фактичним місцем здійснення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 - магазин трикотажних товарів ( АДРЕСА_1 ). ФОП ОСОБА_1 перебувала у магазині. За іншим прилавком в цьому ж магазині здійснювала продаж трикотажних виробів покупцям громадянка ОСОБА_2 .

Відповідно до письмових пояснень даної особи, вона "допомагала здійснювати торгівлю трикотажними виробами ФОП ОСОБА_1 . Ніяких договорів з підприємцем не укладала. Працювала з 8-00 до 12-00. З/п не отрим.".

Згідно з письмовими поясненнями ФОП ОСОБА_1 22.10.2019 за місцем здійснення підприємницької діяльності ( АДРЕСА_1 ) ОСОБА_2 допомагала їй на роботі. Трудовий договір з даною особою не укладала.

В ході проведення інспекційного відвідування документи, що засвідчують факт укладання трудових відносин між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надані не були.

25.11.2019 начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербаком С.Л. винесено постанову №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 125190,00 грн., за порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України (а.с.63).

Не погодившись з прийнятою постановою про накладення штрафу позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості.

Колегія суддів суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Так, правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці визначає Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Відповідно до ст. 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування. Громадський контроль за додержанням законодавства про працю здійснюють професійні спілки та їх об`єднання.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до п. 7 цього Положення, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі - Закон № 877-V).

Згідно з ст. 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 2 Закону № 877-V, заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тобто, органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні враховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону № 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону № 877-V.

Відповідно до ст. 6 Закону № 877-V, підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Вказані вище норми містять вказівку на те, що у випадку коли перевірка проводиться за зверненням особи, проведення такої перевірки повинно бути погоджене центральним органом виконавчої влади.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 31.01.2019 у справі №809/799/17.

З наказу начальника управління Держпраці у Полтавській області С.Щербака "Про проведення заходів державного контролю" №227П від 22.10.2019 вбачається, що підставою для проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 слугувало "звернення гр. ОСОБА_7 та ін. від 15.10.2019 р. №16-КО1466/01" (а.с.51 зворотній бік).

Судовим розглядом встановлено, що при винесені наказу на проведення заходів державного контролю ФОП ОСОБА_1 погодження з центральним органом виконавчої влади не було.

Крім того, відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються, зокрема, предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Згідно наявного в матеріалах справи направлення на проведення інспекційного відвідування №1908 від 22.10.2019 встановлено, що Управлінням Держпраці у Полтавській області на підставі Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду контролю за додержанням законодавства про працю", Конвенції Міжнародної організації праці про інспекцію праці у промисловості й торгівлі №81 від 1947 року та на виконання наказу Управління Держпраці у Полтавській області від 22.10.2019 №227П, головним державним інспекторам Жолоб Т.І. та Братусь Л.О. доручено проведення інспекційного відвідування на предмет додержання законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 . Питання, що підлягають контролю: додержання законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин (а.с.53).

Основні принципи проведення державного нагляду (контролю) наведені в ст. 3 Закону № 877-V.

Так, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв (абз. 6 ст. 3 № 877-V).

Тобто, з урахуванням вказаних вище обставин, відповідач після отримання колективного звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 від 15.10.2019 №16-КО1466/01 (а.с.54) про можливі порушення суб`єктами підприємницької діяльності, в тому числі ФОП ОСОБА_1 , законодавства про працю був зобов`язаний перевірити вказане звернення на предмет належності її гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 як заявникам.

Доказів які б свідчили про подання колективного звернення безпосередньо вказаними громадянами відповідачем не надано до суду.

Відповідно до абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V, під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Тобто, це законодавчий припис покликаний на запобігання зловживання державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань, та під час розгляду даної категорії справ дослідженню також підлягають скарги фізичних осіб з ініціюванням питання про проведення інспекційного відвідування на відповідність визначених у них питань та тільки їх відображення у наказі та направленні на проведення інспекційного відвідування.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 31.01.2019 у справі №809/799/17.

Колективне звернення гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 від 15.10.2019 №16-КО1466/01 (а.с.54) містить конкретне посилання, зокрема, на те, що ОСОБА_4 працювала у ФОП ОСОБА_1 не офіційно все літо.

Разом з тим, під час проведення інспекційного відвідування відповідачем не досліджувалося питання належного оформлення трудових відносин між гр. ОСОБА_4 та позивачем.

Враховуючи вказане вище, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що Управління Держпраці у Полтавській області не дотримано вищевказаних положень Закону №877-V, що прямо вказує на порушення порядку проведення інспекційного відвідування, а зазначені вище порушення порядку проведення інспекційного відвідування є самостійними підставами для визнання перевірки незаконною, а відтак складений за її результатами акт є недопустимим доказом у справі.

Колегія суддів зазначає, що акт отриманий в результаті перевірки, виходячи із положень допустимості доказів, закріплених ч. 2 ст. 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення прийняте за наслідками незаконної перевірки на підставі акта перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 12.06.2018 у справі №821/597/17, від 20.03.2018 у справі 810/1438/17.

Відтак, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5287/156/АВ/П/ТД-ФС від 25.11.2019 підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 року по справі №440/854/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді А.О. Бегунц Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 28.09.2020 року