Справа № 487/4603/20
Суддя: Темнікова А. О.
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 487/4603/20
Провадження № 2-а/487/119/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2020 року місто Миколаїв

Заводський районний суд міста Миколаєва у складі: головуючого судді Темнікової А.О., за участю секретаря Демиденко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до Державної екологічної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) звернувся Заводського районного суду міста Миколаєва з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Миколаївській області в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову №10/01 від 13 липня 2020 року, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Миколаївській області Гуренко Наталією Юріївною, про накладення адміністративного стягнення на капітана т/х «NewChallenge», IMO9129627, ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 59 КУпАП у розмірі 136 (сто тридцять шість) гривень; справу про адміністративне правопорушення у відношенні капітана т/х «NewChallenge», IMO9129627, ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 59 КУпАП закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Позов обґрунтовано невідповідністю висновків інспектора, викладених в оскаржуваній постанові, фактичним обставинам справи, а також чисельними порушення норм КУпАП при складанні та розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відносно позивача.

Ухвалою суду від 18.08.2020 року відкрито провадження по даній справі.

26.08.2020 року відповідачем надано відзив на позов, в якому Державна екологічна інспекція у Миколаївській області просила в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

08.09.2020 року представником позивача надано відповідь на відзив.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позов підтримав та наполягав на його задоволенні.

Представник Державної екологічної інспекції у Миколаївській області у судове засідання 24.09.2020 року не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 13.07.2020 року державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Миколаївській області Гуренко Наталія Юріївна склала протокол №000816 про адміністративне правопорушення відносно капітана т/х «New Challenge», НОМЕР_1 , ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що останній здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) тим, що о 16:05 год. 12.07.2020 року допустив забруднення акваторії Бузького лиману рослинною олією з причала №4 МФ ДП «Адміністрація морських портів України» внаслідок пошкодження трубопроводу на причалі №4 МФ ДП «Адміністрація морських портів України», що і є забрудненням вод, що є порушенням ст. 100 Водного кодексу України.

Цього ж дня, 13.07.2020 року державний інспектор винесла постанову №10/01 про накладення адміністративного стягнення, якою, керуючись ч. 1 ст. 59 КУпАП України, визнала позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 110 Водного кодексу України, тим, що він 12.07.2020 року о 16:45 допустив забруднення акваторії Бузького лиману рослинною олією з причалу №4 МФ ДП «Адміністрація морських портів України» внаслідок пошкодження трубопроводу на причалі №4 МФ ДП «Адміністрація морських портів України», що і є забрудненням вод, у зв`язку з чим державний інспектор від імені відповідача наклала адміністративне стягнення на позивача у вигляді штрафу в розмірі 136 гривень.

Частиною 1 ст. 59 КУпАП передбачена відповідальність за забруднення і засмічення вод, порушення водоохоронного режиму на водозборах, яке спричиняє їх забруднення, водну ерозію ґрунтів та інші шкідливі явища.

Згідно ст. 100 Водного кодексу України, підприємствам, установам, організаціям і громадянам забороняється забруднювати, засмічувати поверхні водозборів, льодового покриву водойм, водотоків, а також морів, їх заток і лиманів виробничими, побутовими та іншими відходами, сміттям, нафтовими, хімічними та іншими забруднюючими речовинами.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

За змістом ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, вирішує такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно «критеріїв Енгеля», сформованих Європейським судом з прав людини у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» (1976 рік), критеріями для визначення поняття «кримінальне обвинувачення» є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Системний аналіз норм ч. 1 ст. 59 КУпАП України, відповідальність за якою поширюється на невизначене коло осіб та тягне за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, дозволяє дійти до висновку, що за своєю суттю це є кримінальним порушенням/обвинуваченням.

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції, та заборона подвійного притягнення до відповідальності за одне порушення (ст. 4 Протоколу 7 до Конвенції).

Згідно ст. 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень статті 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, виходячи з положень статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до частини 1 статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Виходячи із положень статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення.

Згідно вимог пункту «a» частини 3 статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», особа, яка обвинувачується у вчинення правопорушення має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти неї.

Не зазначення в протоколі всіх необхідних відомостей про адміністративне правопорушення позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення від 30 травня 2013 року у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії»(Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, «коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно ст. 286 КУпАП , особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право, у тому числі,: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження.

Відповідно до ст. 274 КУпАП, перекладач призначається органом (посадовою особою), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення. Перекладач зобов`язаний з`явитися на виклик органу (посадової особи) і зробити повно й точно доручений йому переклад.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), якого було притягнуто до адміністративної відповідальності, є іноземцем та не володіє українською мовою, проте складання протоколу про адміністративне правопорушення та прийняття оскаржуваної постанови відбувалось без участі сертифікованого перекладача, незважаючи на надання пояснень ОСОБА_1 виключно англійською мовою та його заяв, здійснених англійською, про нерозуміння української мови.

Посилання відповідача про те, що під час складання протоколу про адміністративне та розгляду адміністративної справи правопорушення був присутній агент Транспортно-експедиторської компанії «ОДЕМАРА» ОСОБА_5 , який здійснював переклад для позивача, не свідчать про дотримання вимог ст. 268 та 274 КУпАП.

Так, згідно листа №35/28-20 ТОВ «ОДЕМАРА» співробітник ОСОБА_5 не є дипломованим перекладачем та юристом.

Крім того, згідно листа ТОВ «ОДЕМАРА» від 24.09.2020 року вих.№01-24, при складанні протоколу №000816 від 13.07.2020 року капітан т/х «New Challenge» ОСОБА_1 надав державному інспектору письмовий протест (LETTER OF PROTEST) від 12.07.2020 року та рапорт капітана (MASTER REPORT) від 12.07.2020 року в яких були викладені заперечення капітана англійською мовою. Представник ТОВ «ОДЕМАРА» Добров Г.О. ознайомився з письмовий протест (LETTER OF PROTEST) від 12.07.2020 року та рапорт капітана (MASTER REPORT) від 12.07.2020 року та передав їх зміст державному інспектору Гуренко Н.Ю., яка прийняла вказані документи та зробила відповідний запис у протоколі. При складанні протоколу №000816 від 13.07.2020 року та постанови №10/01 від 13.07.2020 року капітан судна т/х «New Challenge» ОСОБА_1 заявляв про те, що не розуміє української мови та робив відповідні письмові записи англійською мовою у протоколі та постанові. ТОВ «ОДЕМАРА», як морський агент, не приймає безпосередньої участі у проведенні вантажних робіт в порту. Про вказані обставини ТОВ «ОДЕМАРАВ» стало відомо від судновласника та капітана судна т/х «New Challenge».

Згідно наданих відповідачем заперечень, під час розгляду адміністративної справи позивачем не надано жодних підтверджень того, що під час розвантаження судна «New Challenge» краном користувався представник ТОВ «СК НІКМЕТ-ТЕРМІНАЛ».

Разом з цим, згідно ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно звіту від 15.07.2020 року про пошкодження колісного навантажувача No. U-0653-1207-20 підготованого сюрвейерною компанією «CIS UKRAINE LLC» перед початком робіт 07.07.2020 року представник СК «Нікмет-Термінал» отримав офіційне повідомлення від адміністрації судна про те, що всі крани знаходяться в справному стані і можуть безпечно використовуватися для навантаження і розвантаження.

За висновками сюрвейерського звіту DENEB Marine №4037 т/х «New Challenge» за наслідками проведеного інспектування 20.07.2020 року щодо дослідження обставин пошкодження підйомного тросу на вантажному крані №4, метод підняття вилочного крану навантажувача, що використовувався стивідоринговою компанією під час інциденту, був не таким самим, як під час попередніх вантажних операцій: для підняття вилочного навантажувача з трюму №5 у зв`язку з наявністю перешкод (бічні стійки), навантажувач було піднято на максимальну можливу висоту, що, імовірно, призвело до додаткового натягу підйомного тросу. Крім того, згідно з інформацією від капітана та старшого помічника капітана, оператор термінала, який керував судновим краном, продемонстрував погані навички управління (швидкі рухи та різкі зупинки) під час проведення вантажних операцій.

Згідно листа-протеста від 12.07.2020 року ТОВ «Стивідорна компанія Нікмет-Термінал», 12.07.2020 року о 16:05 годині під час вивантаження навантажувача терміналу з вантажного відсіку №5 на берег судновим краном №4, яким керував представник терміналу, вилковий навантажувач впав на пристань з висоти близько 4 метрів. Попередня причина падіння навантажувача: обрив троса суднового крана №4. Перед початком завантаження судна представник терміналу отримав від капітана/старшого помічника капітана лист (згоду) на використання судового крану та свідоцтво про перевірку кранів судна.

Відповідно до акту пошкодження гідротехнічної споруди від 13.07.2020 року, під час проведення 12.07.2020 року вантажних робіт портовим оператором ТОВ «СК НІКМЕТ-ТЕРМІНАЛ» на причалі №3 в районі швартової тумби №7 було пошкоджено бетонне та асфальтне покриття причалу.

Згідно з листами МФ ДП «АМПУ» від 21.07.2020 року №2340/18-04-01/Вих/18 та №2345/18-04-01/Вих/18 інцидент стався 12.07.2020 року на причалі №3 МФ ДП «АМПУ», водночас протокол та оскаржувана постанова містять посилання на причал №4 МФ ДП «АМПУ».

Крім того, протокол та постанова про адміністративне правопорушення містять розбіжності у часі вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 КУпАП; 3) про закриття справи.

За змістом ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене, враховуючи відсутність в матеріалах справи достатніх, належних та допустимих доказів, які з урахуванням конкретних, наведених вище обставин, вказують на вчинення саме ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 59 КУпАП, враховуючи, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, постанова №10/01 від 13.07.2020 року про визнання ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), винним за ч. 1 ст. 59 КУпАП та накладення адміністративного стягнення підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних, ст. ст. 61, 62 Конституції України, ст. ст.77, 241-243, 246, 250, 255, 268, 286, 293 КАС України, ст.ст. 7, 126, 245, 247, 251, 251, 268, 274, 280, 283, 286 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) задовольнити.

Скасувати постанову №10/01 від 13 липня 2020 року державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Миколаївській області Гуренко Наталії Юріївни про накладення адміністративного стягнення на капітана т/х «NewChallenge», IMO9129627, ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушенняу розмірі 136 (сто тридцять шість) гривень.

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) складу адміністративного правопорушення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду безпосередньо або через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт моряка № НОМЕР_2 від 12.09.2017 року.

Відповідач: Державна екологічна інспекція у Миколаївській області, адреса: 54055, місто Миколаїв, вулиця 3 Слобідська, 134, ЕДРПОУ 379922912.

Суддя А.О. Темнікова