Справа № 200/2181/20-а
Суддя: Шинкарьова І.В.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2020 р. Справа№200/2181/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шинкарьової І.В., при секретарі судового засідання Лисинської А.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення рішення № від 11 лютого 2020 року, яким до позивача застосовано штрафних санкції,

В С Т А Н О В И В :

26 лютого 2020 року позивач, Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», звернувся до суду з адміністративний позовом до відповідача, Головного управління ДПС у Донецькій області, про скасування податкового повідомлення рішення відповідача № від 11 лютого 2020 року про нарахування штрафних санкції у сумі 310 401,98 грн.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідач протиправно застосував до позивача штрафні санкції за несвоєчасне виконання зобов`язань щодо дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних в період, коли позивач знаходився під дією обставин непереборної сили, що належним чином підтверджено сертифікатом Торгово-промислової плати України. Посилаючись на статті 6, 19, 67 Конституції України, статті 14, 85, 101 Податкового кодексу України, Закон України від 2 вересня 2014 року № 1669-VІІ Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції, розпорядження Кабінету міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1275-р Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція, позивач просив визнати противним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 11 лютого 2020 про зобов`язання сплатити штраф у сумі 310 401,98 гривень за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних.

В письмових поясненнях до позовної заяви позивач зазначав, що Дочірнє підприємство «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» створено відповідно до наказу №156 Державної служби автомобільних доріг України від 09.04.2002 року та було зареєстровано за адресою: м. Донецьк, проспект Комсомольський, 6-А. В своїй діяльності Позивач, здійснював свою діяльність на території Донецькій області, з надання послуг з поточного дрібного, середнього та капітального ремонту та експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного та місцевого значення. Для здійснення своєї діяльності на території Донецькій області були створені філії та дільниці поза межами розташування головного підприємства (у тому числі в населених пунктах: Ясинувата, Харцизьк, Новоазовськ та інших). У зв`язку с захопленням частини території Донецької області, Позивач втратив значну частину матеріально технічної бази та на теперішній час не може здійснювати нормальну господарську діяльність (що підтверджується відкритими кримінальними провадженнями). Також Позивач вимушений був перереєструватися за адресою: Донецька область, місто Покровськ, вулиця Захисників України, 2. Несвоєчасна реєстрація податкових накладних спричинена об`єктивними причинами на які товариство, за умови прийняття усіх можливих заходів, не могло вплинути, а саме настання обставин непереборної сили, у зв`язку з ситуацією, що склалась у Східному регіоні України та проведення антитерористичної операції, яка унеможливлює роботу підприємства та установ у звичайному режимі.

Відповідач проти позовних вимог заперечував, надав суду відзив на позовну заяву в якому зазначив про те, що податковий орган діяв виключно в межах власних повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та Податковим кодексом України. Вказує, що спірні податкові повідомлення рішення прийняті податковим органом правомірно, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову. Пояснили, що сертифікат (висновок) Торгово-промислової палати не є належним доказом, який посвідчує обставини непереборної сили відносно несвоєчасної реєстрації податкових накладних за період грудень 2019 року. Інших доказів неможливості зареєструвати податкові накладні за період грудень 2019 року позивач не подав.

02 березня 2020 року позовна заява залишена без руху і позивачу наданий строк для усунення її недоліків.

23 березня 2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, протягом розумного строку, але не більше шестидесяти днів із дня відкриття провадження у справі, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

14 травня 2020 року вирішено розгляд справи за позовом Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення рішення № від 11 лютого 2020 року, яким до позивача застосовано штрафних санкції, здійснювати в порядку загального позовного провадження, та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

30 червня 2020 року від представника позивача надійшла заява про доповнення позовної заяви в якому позивач посилається на те, що акт перевірки від 31 січня 2020 року № 104/05-99-53-41/32001618, на підставі якого було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення у даному випадку, є недопустимим доказом. Та зазначає, що при прийнятті Головним управлінням ДПС у Донецькій області оскаржуваного податкового повідомлення-рішення було порушено вимоги статті 86 ПК України. Також вказує, що підписання акту перевірки посадовими особами контролюючого органу та посадовими особами суб`єкта господарювання є основною умовою дійсності такого акту. Акт перевірки від 31 січня 2020 року № 104/05-99-53-41/32001618, на підставі якого було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення у даному випадку, є недопустимим доказом. Відсутність підпису посадових осіб суб`єкта господарювання у акті перевірки, порушує право останніх на обізнаність з правами та обов`язками, відповідальністю, порядком надання заперечень та робить такий акт нечинним, та тому останній не може слугувати підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення від 11 лютого 2020 року № 002705341.

Зазначає, що відповідач дійшов помилкового висновку про реєстрацію податкової накладної №56 від 31 січня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), оскільки 20 грудня 2020 року позивач за допомогою програмного забезпечення «M.E.Doc» сформував та відправив зазначену податкову накладну в електронному вигляді до ЄРПН. За твердженням позивача, ним не були порушені строки відправки вказаної податкової накладної, що підтверджується даними роздруківки програмного забезпечення «M.E.Doc». Позивач зазначив, що згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН. Оскільки відповідач протягом операційного дня 20 грудня 2019 року на направив позивачу вказаних квитанцій, податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.

14 липня 2020 року до матеріалів справи представником відповідача додано доповнення до відзиву, в якому відповідач вказує, що акт камеральної перевірки №104/05-99-53-41/32001618 від 31.01.2020 надіслано засобами поштового зв`язку 04.02.2020, дата отримання платником 05.02.2020. У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом. Згідно з п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу. Заперечення на Акт від ДП «Донецький облавтодор «ВАТ «ДАК «АДУ» не надходило. Відповідно до п. 86.8 ст. 86. ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків. За результатами проведення камеральної перевірки складено податкове повідомлення рішення форми «Н» № від 11.02.2020 на суму 310 401,98 грн. та направлено платнику засобами поштового зв`язку 11.02.2020 (дата отримання платником 13.02.2020).

Відповідач вказує, що податкова накладна № 56 від 19.12.2019 файлом 1618J20190516 (згідно скарги підприємства) була направлена саме 31.01.2020, про що свідчать дані ЄРПН, а саме квитанція. У зв`язку з тим, що незареєстрована спірна податкова накладна в ЄРПН негативно впливають на суму реєстраційного ліміту, а саме: в даному випадку після подачі податкової декларації з ПДВ за грудень 2019 року (20.01.2020) та відображенням реалізації на неплатника ПДВ, податкова накладна №56 від 19.12.2019 на суму ПДВ 1 552 009,88 грн., зменшила реєстраційний ліміт до «- 1 546 322,14 грн.», 31.01.2020 після поповнення електронного рахунку грошовими коштами, сума реєстраційного ліміту стала позитивною та з`явилась можливість зареєструвати податкова накладна, що і було зроблено.

Крім того зазначили, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній, до ЄРПН визначено «Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204 (далі - Порядок №1246).

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки зокрема дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до пункту 14 Порядку №1246 квитанція, сформована за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та результат перевірки. Якщо у податковій накладній за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної із зазначенням причини такого неприйняття (пункт 15 Порядку №1246).

Таким чином, саме квитанції № 56 є повідомленням про отримання податкової накладної контролюючим органом та технічним способом інформування платника податків щодо реєстрації або не реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року по справі №815/2457/18: «Датою та часом надання податкової накладної в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції».

Відповідач вказує, що подана позивачем роздруківка з програмного забезпечення «M.E.Doc» податкової накладної № 56 від 19.12.2019 не містить жодного доказу на підтвердження вчасного відправлення на реєстрацію в ЄРПН вказаної податкової накладної (зокрема, повідомлень про відправлення, квитанції).

Ухвалою суду від 29 липня 2020 року закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 20 серпня 2020 на 15:30 год.

Розгляд справи №200/2181/20-а, відкладено з 20 серпня 2020 року на 27 серпня 2020 року о 14:00 год., у зв`язку із неявкою учасника справи або його представника.

Розгляд справи №200/2181/20-а, відкладено з 27 серпня 2020 року на 03 вересня 2020 року о 11:00 год., у зв`язку із неявкою учасника справи або його представника клопотання про відкладення судового розгляду, у зв`язку із хворобою представника позивача.

Розгляд справи відкладено з 03 вересня 2020 року на 17 вересня 2020 року о 12:00 год., у зв`язку із неявкою учасника справи або його представника клопотання про відкладення судового розгляду, у зв`язку із хворобою представника позивача.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази та письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти нього, суд встановив наступне.

Позивач - Дочірнє підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» ІКЮО 32001618 місцезнаходження юридичної особи 85307, Донецька область, м. Покровськ, вул. вул. Захисників України, 2, перебуває на обліку у Покровській об`єднаній державній податковій інспекції головного управління ДФС у Донецькій області.

Відповідач Головне управління Державної податкової служби у Донецькій області є юридичними особами та у відповідності до норм Податкового кодексу України, є органами державної влади, уповноваженими здійснювати функцію контролю за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування і сплати податків та зборів, установлених цим Кодексом, а також перевіряти достовірність цих документів щодо правильності визначення об`єктів оподаткування і обчислення податків та зборів.

Головним управлінням Державної податкової служби у Донецькій області була проведена камеральна перевірка з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкової накладної з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період 2019 року позивача.

Відповідачем було проведено камеральну перевірку дотримання граничних термінів реєстрації податкової накладної з податку на додану вартість в єдиному реєстрі податкових накладних за період грудень 2019 року позивачем.

Під час перевірки встановлено порушення позивачем у період з 19.12.2019 по 31.01.2020 пункту 201.10 ст. 201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН (16 днів), а саме податкової накладної виписаної 19.12.2019 №56, дата реєстрації 31.01.2020 сума ПДВ 1552009.88 грн..

За результатами перевірки, 31 січня 2020 року був складений Акт камеральної перевірки №104/05-99-53-41/32001618. (а.с. 119). Який було отримано 05.02.2020, що підтверджується копією поштового повідомлення про вручення (а.с.122)

На підставі акту, було винесено податкове повідомлення-рішення від 11.02.2020 №, яким застосовані штрафні санкції за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на суму 310401,98 гривень. (а.с. 5). Податкове повідомлення рішення було отримано позивачем 13.02.2020.(копія поштового повідомлення а.с.126)

Позивачем, було виписано податкову накладну від 19.12.2019 №56 на суму 7 760 049,42 грн., сума ПДВ 1552009.88 грн.

Відповідно до наданого позивачем протоколу відправлення податкової накладної від 19.12.2019 № 56, накладна відправлена 20.12.2019 об 19.43 год. (а.с. 144)

Позивачем, 31.01.2020 об 18.52 було повторно направлено для реєстрації податкову накладну, що підтверджується протоколом відправлення податкової накладної (а.с. 148)

Про реєстрацію податкової накладної свідчить квитанція про реєстрацію в ЄРПН від 31.01.2020. (а.с.114)

Позивач не погоджується з податковим повідомленням рішенням, вважає його прийнятим з порушенням норм законодавства.

При ухваленні рішення суд виходив з наступних мотивів та керувався положеннями законодавства чинного на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 67 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 76 ПК України встановлено порядок проведення камеральної перевірки.

76.1. Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

76.2. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

76.3. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.2 ст.86 ПК України встановлено, що результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до п. 42.1, 42.2 ст. 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що акт камеральної перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику.

При дослідженні судом акту перевірки встановлено, що акт підписано особою, що перевіряла, а підпис уповноважених осіб позивача міг бути поставлений після отримання позивачем акту перевірки.

З наданої відповідачем копії поштового повідомлення про вручення вбачається, що перевірки акт 31 січня 2020 року позивачу було направлено 04.02.2020 отримано позивачем 05.02.2020, тобто позивач мав право підписати акт та направити підписаний акт відповідачу.

У зв`язку з викладеним, суд відхиляє довід позивача, що відповідачем порушено вимоги ст. 86 ПК України, у зв`язку з відсутністю підпису уповноважених осіб позивача на акті перевірки.

Суд не приймає також посилання позивача на правову позицію викладену в постанові ВС у постанові від 03.12.2019 по справі №1440/1965/18, оскільки в цій справі були встановлені інші обставини, та акт перевірки не був підписаний посадовими особами, що проводили перевірку.

Суд не приймає довід позивача, що штрафні санкції не застосовуються до платника податку у разі порушення строків реєстрації податкових накладних, а саме у випадку несвоєчасної реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), що має місце в даному випадку, суд зазначає наступне.

Пунктом 120.1 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільненні від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення платника податку на додану вартість на якого відповідно до вимог статті 192 та 201 цього кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних /розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/рахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/рахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Тобто для звільнення від відповідальності, передбаченої п.120-1.1. ст. 120-1 Податкового кодексу України, необхідна наявність двох обставин: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Згідно з положеннями Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1307 від 31.12.2015 (далі Порядок №1307), в графі 8 податкових накладних вказується код ставки податку на додану вартість, за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів/послуг.

Зокрема, у графі 8 зазначається код ставки: 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 901 - у разі здійснення операцій із вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

Судом встановлено, що податковій накладній №56 міститься верхній лівій частині у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" помітка "X" та зазначено тип причини '' 02'', а графі 8 ставка податку 20. Таким чином, зазначена податкова накладна складена на операцію з постачання товарів/послуг, які не стосуються операцій, що звільняються від оподаткуванню чи оподатковуються за нульовою ставкою.

Суд не приймає довід позивача, про звільнення його від відповідальності у зв`язку з наявністю у нього сертифікату про настання обставин непереборної сили ТТП від 01.09.2014 №2732/05-4, з огляду на наступне.

Статтею 14 - 1 Закону України 2 грудня 1997 року №671/97-ВР Про торгово-промислові палати в Україні, в редакції Закону України №1636-VII від 12.08.2014 (далі Закон №671/97-ВР), визначено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Частиною 1 статті 14 Закону №671/97-ВР визначено, що Торгово-промислова палата України здійснює свою діяльність відповідно до цього Закону, інших законів, нормативно-правових актів та свого Статуту.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), який набрав чинності з 18.12.2014 та чинний на момент виникнення спірних правовідносин (далі Регламент).

Статтею 6.1 Регламенту передбачено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у статті 14-1 Закону №671/97-ВР.

Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. До кожної окремої заяви додається окремий комплект документів (стаття 6.2 Регламенту).

Якщо сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, Заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України/регіональної ТПП для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення. Засвідчення форс-мажорних обставин у такому випадку проводиться на загальних засадах відповідно до цього Регламенту.

В постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2019 року у даній справі викладені наступні висновки щодо застосування норм права:

… на час виникнення спірних правовідносин, а саме з жовтня 2015 року по березень 2016 року, діяв Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом, що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), який і має застосовуватись до спірних правовідносин;

- Порядком передбачено, що засвідченню підлягають форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) по кожному окремому податковому та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання якого настало згідно нормативно - правових актів проте таке виконання стало неможливим через наявність зазначених обставин;

- Сертифікат не може засвідчувати форс-мажорні обставини на майбутнє. У разі якщо сертифікат про форс-мажорні обставини виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, Заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період саме з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення.

Таким чином, наданий позивачем Сертифікат (висновок) Торгово-промислової палати від 01.09.2014 №2732/05-4 не є належним доказом, який посвідчує обставини непереборної сили відносно несвоєчасної реєстрації податкових накладних у період грудень 2019 року, оскільки такий виданий, більше ані ж за шість років до спірних правовідносин, і фактично засвідчує обставини непереборної сили у період з 14 квітня 2014 року до моменту його видачі - 01 вересня 2014 року, крім того, як вбачається з вказаного Сертифікату такий стосується пунктів 100.4 і 100.5 статті 100 Податкового кодексу України, про засвідчення неможливості своєчасного вчинення дій щодо реєстрації податкових накладних у такому не йдеться.

Зазначення у вказаному Сертифікаті того, що на момент його видачі обставини непереборної сили тривають та дату закінчення їх терміну встановити неможливо не є доказом того, що такий Сертифікат засвідчує відповідні обставини безстроково, тобто на майбутнє, навпаки, враховуючи, що у грудні 2014 року, Порядок засвідчення форс-мажорних обставин був затверджений в новій редакції, який має застосовуватись до спірних правовідносин та в якому фактично було уточнено, що якщо на момент видачі Сертифікату обставини непереборної сили тривають та період дії яких встановити неможливо, то, заявник має право звернутися до ТПП України для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період саме з дня, наступного за датою видачі сертифікату.

За приписами частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, суд відхиляє як неналежний доказ Сертифікат (висновок) Торгово-промислової палати від 01.09.2014 №2732/05-4, поданий позивачем.

В той же час статтею 86 ПК України передбачено:

86.7. У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складення акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до статті 60 цього Кодексу.

86.8. Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Таким чином, платник податків, у разі незгоди з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки), які в свою чергу розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Як вбачається з матеріалів справи акт перевірки позивачем було отримано 05.02.2020, податкове повідомлення рішення було винесено 11.02.2020, через шість днів, що в свою чергу позбавило позивача скористатись своїми правами, зокрема на надання заперечень. У зв`язку з чим суд погоджується з доводом позивача, щодо порушення відповідачем п. 86.8 ст. 86 ПК України.

Відповідно до підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

У відповідності до п.14.1.60 ст.14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначається відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (в редакції, чинній на момент виникнення та реалізації спірних відносин), після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Положеннями вказаного Порядку встановлено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (п. 13).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (п. 14).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15).

Відповідно до вимог пункту 2 такого Порядку операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

При цьому, пунктом 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 встановлено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Судом встановлено, що відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 11.02.2020 №, яким застосовані штрафні санкції за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на суму 310400,98 гривень. (кількість затримки 16 днів).

Наявними в матеріалах справи доказами підтверджено, що позивачем вперше направлено 20.12.2019 на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкову накладну за допомогою платного програмного забезпечення M.e.doc., про свідчить скрін шот програми M.e.doc. Зазначену податкову накладну направлено Державній фіскальній службі, про що свідчить графа зміст/одержувач /43005393 Державна податкова служба.

Зазначене свідчить про те, що позивачем вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації останньої.

Згідно з п. 120.2 ст. 120 ПК України передбачено, що відсутність з вини платника реєстрації податкової накладної, що підлягає наданню покупцю - платнику податку на додану вартість, та розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 180 календарних днів з дати їх складання тягне за собою накладення на платників податку, на яких відповідно до вимог ст. ст. 192 та 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 50 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податковій накладній / розрахунку коригування.

Тобто, законодавством передбачена можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених ст. 120.1 ПК України, лише за наявності його вини.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду яка викладена у постанові від 30.05.2018 року у справі №818/1070/17, неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасності реєстрації Підприємством податкових накладних відбулось з вини контролюючого органу, що виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовила протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірними податковими повідомленнями - рішеннями.... В силу приписів ч.5 ст.242 КАС України, зазначена позиція Верховного суду враховується судом першої інстанції.

Суд зазначає, що протягом операційного дня позивачу не було надіслано квитанцій про прийняття або неприйняття податкових накладних, а тому, такі податкові накладні вважаються зареєстрованими в ЄРПН відповідно до закону.

Пунктом 13, 14 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.10.2019 року (далі Порядок №1246) встановлено, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до пунктів 2, 5, 11-15 Порядку №1246 податкова накладна це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого в установленому порядку.

Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно- телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкових накладних та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації такої податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно п. 201.10. ст. 201 ПК України підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З аналізу наведених норм вбачається, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний був надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

З огляду на вищезазначене, позивач не припустився протиправних дій в даному випадку, навіть якщо відповідач не має відомостей про дату виконання позивачем встановленого законом обов`язку з реєстрації податкової накладної.

Оскільки позивачем не було отримано квитанції за 20.12.2019, податкові накладні в силу вимог закону вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних, що виключає висновок про наявність у діях позивача, як платника податку, порушень діючого законодавства України щодо порушення реєстрації податкових накладних.

Суд також враховує інформацію з офіційного сайту ДФС (http://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/402545/html), де зазначено текст наступного змісту: «Державна податкова служба України просить вибачення за тимчасові незручності і повідомляє наступне. З 22 години 30 хвилин 24 грудня Інформаційно-телекомунікаційні системи (ІТС) та електронні сервіси працюють у штатному режимі.

Електронні документи, які були надіслані до ДПС, прийняті та оброблені з урахуванням дії операційного дня для кожного типу документів. Акцизні накладні та розрахунки коригування до них в Єдиному реєстрі акцизних накладних, що були направлені до ДПС 24 грудня у період тимчасового обмеження роботи ІТС Державної податкової служби, прийняті і оброблені вчасно 24 грудня.

Податкові накладні та розрахунки коригування, направлені платниками для реєстрації у робочі дні 20, 23 та 24 грудня 2019 року, були отримані ДПС після завершення операційного дня 24 грудня, і будуть зареєстровані 26 грудня 2019 року, у перший робочий операційний день.

Відповідно до пункту 42-1.10 статті 42 та пункту 231.6 статті 231 Податкового кодексу України штрафні санкції та пеня, передбачені цим Кодексом за порушення податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, не застосовуватимуться.»

Наведені обставини щодо некоректної роботи серверів ДФС відповідачем у тексті відзиву не заперечувались та жодними документальними доказами не були спростовані.

За результатами дослідження та аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку про відсутність зі сторони платника податків (позивача) протиправних бездіяльності чи дій, що у свою чергу виключає склад податкового правопорушення в розумінні ст. 109 ПК України.

Суд оцінив докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтувалося на їх безпосередньому, всебічному, повному, об`єктивному дослідженні, та дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Судовий збір позивачем був сплачений відповідно до платіжного доручення від 10 березня 2020 року у сумі 4656,03 грн.

Керуючись статтями 2, 5-10, 20, 22, 25, 47, 72-77, 90, 132, 139, 143, 241-246, 250, 251, 255, 295, 297, підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення рішення № від 11 лютого 2020 року, яким до позивача застосовано штрафних санкції - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № від 11 лютого 2020 року про нарахування штрафних санкції у сумі 310 401,98 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Донецькій області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» витрати по сплаті судового збору у розмірі 4656,03 грн.

Вступна та резолютивна частини рішення ухвалені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 17 вересня 2020 року. Повне судове рішення складено 28 вересня 2020 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Шинкарьова