Справа № 160/13502/19
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.,
представника позивача представник відповідача третя особа третя особа Тішунін О.А., Люта О.В., Клочков С.О., Олюха В.Г.,
28.12.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до виконавчого комітету Криворізької міської ради, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення XXXV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.06.2019р. №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» гірничого відводу».
В травні 2018 року, до Криворізької міської ради звернулось ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» про погодження надання публічному акціонерному товариству "АрселорМітгал Кривий Ріг" гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема). Рішенням XXXV сесія VII скликання Криворізької міської Ради від 23.05.2018 № 2713 погоджено надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) з метою подальшого його оформлення згідно з чинним законодавством України, за умови виконання пунктів 5, 6 вимог до проекту гірничого відводу, установлених Постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59. Відповідно до п. 2.1. вищезазначеного рішення, рекомендовано публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» (Парамджіт Кахлон) забезпечити безпеку навколишнього природного середовища, людей, майна, інженерних мереж, розміщених у межах гірничого відводу, у тому числі відселення до 2019 року жителів вулиць АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4. Даний пункт рішення підтверджує той факт, що територія, надана для відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд, зачіпає інтереси власників домоволодінь та земельних ділянок по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 у м. Кривий Ріг. Пунктом 1.2. рішення, передбачено, що ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» повинен отримати документи про згоду землевласників та землекористувачів з рішенням про надання гірничого відводу. Таким чином, згідно даного рішення, ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» повинно було погодити питання відселення у 2019 році з власниками домоволодінь, яким у тому числі з ОСОБА_1 , у АДРЕСА_3 , та отримати згоду землевласників та землекористувачів про надання гірничого відводу. Але всупереч діючому законодавству, 27.06.2018 року Рішенням XXXV сесії VII скликання Криворізької міської ради №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» відповідачем було погоджено надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) з метою подальшого його оформлення згідно з чинним законодавством України на виконання пункту 10 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59. Рішенням XXXV сесії VII скликання від 27.06.2018 року № 2861 було скасовано Рішення XXXV сесія VII скликання Криворізької міської Ради від 23.05.2018 № 2713, відповідно до якого ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» повинно було погодити питання про отримання згоди землевласників та землекористувачів, яким у тому числі є ОСОБА_1 , у АДРЕСА_3 , про розробку гірничого відводу. Рішення № 2861 від 27.06.2018 року не передбачає жодним чином погодження з землевласниками і землекористувачами питання про отримання згоди про розробку гірничого відводу. Позивач вважає, що погодження проекту надання гірничого відводу має бути здійснено після обов`язкового отримання документів про згоду землевласників (яким є позивач - володіє помешканнями за адресами - АДРЕСА_3 та земельною ділянкою) (селище Жуківка), та землекористувачів. Такі вимоги до ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» були викладені в Рішенні Криворізької міської ради від 23.05.2018 № 2713 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг», яке було безпідставно скасоване. У разі незгоди з рішенням про надання гірничого відводу воно може бути оскаржено в установленому порядку. Так як відповідачем не розглянуто та не вирішено питання забезпечення безпеки людей, майна, будівель, споруд шляхом отримання згоди землевласників та землекористувачів (яким у тому числі є ОСОБА_1 , у АДРЕСА_3 ) про розробку гірничого відводу, Рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 № 2861 про надання гірничого відводу ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» суперечить вимогам діючого законодавства та підлягає скасуванню.
На думку позивача, оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.01.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.01.2020 року.
04.01.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням представника в іншому судовому процесі.
23.01.2020 року представником позивача подано клопотання про залучення до матеріалів справи копію протоколу №2/2019 від 23.02.2019 року.
23.01.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату.
23.01.2020 року ОСОБА_3 подано клопотання про вступ у справу як представника ОСОБА_1 .
В судове засідання, призначене на 23.01.2020 року, представники сторін не з`явились, судом ухвалено залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг», відкладено підготовче засідання на 25.02.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.01.2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг».
На виконання вимог ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.01.2020 року на адресу суду від відповідача 07.02.2020 року надійшов відзив на позовну заяву.
В наданому відзиві відповідач просить відмовити в задоволенні позову, зазначаючи, що виконавчий комітет Криворізької міської ради є неналежним відповідачем у справі, фактично позивачем оскаржується рішення №2861, прийняте Криворізькою міською радою. Рада та виконавчий комітет є різними юридичними особами, а їх ототожнення є безпідставним. Позивачем пропущено строк звернення до суду. Положення законодавства дають підстави вважати, що перевірка документів на підтвердження згоди землевласників або землекористувачів, відбувається на етапі розгляду заявок для одержання гірничого відводу, але не при погодженні радою питання щодо надання гірничого відводу. Як вбачається з позовної заяви, її суть зводить до того, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» не отримало відповідної згоди землевласників, проте від органу місцевого самоврядування це не залежить з огляду на відсутність прямої вказівки на це в Законі. Виключно Держпраці має право оцінювати законність та повноту документів,доданих до проекту гірничого відводу при прийнятті рішення щодо видачі акта.
25.02.2020 року відповідачем надано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи депутата Криворізької міської ради Греська Валерія Володимировича.
25.02.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача у справі на Криворізьку міську раду.
25.02.2020 року представником позивача заявлено клопотання про виклик свідка та зобов`язання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» надати довідку про наявність укладених договорів між ТОВ «Кривбасметалстіл» та ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» в період з 2016 року по 2019 рік.
25.02.2020 року ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» надано до суду пояснення на позовну заяву, в яких зазначено, що рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 року №2861 не надає гірничий відвід, а лише погоджує його надання. Позивач обґрунтовує протиправність рішення №2861 тим, що воно порушує право приватної власності на земельну ділянку та інше нерухоме майно, проте позивачем не надано доказів, що відповідачем чи будь-якою іншою особою вчиняються перешкоди до користування майном позивачем. Постановою Кабінету Міністрів України від 12.06.2019 року №500 внесено зміни до Положення про надання гірничих відводів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №59, а саме в Додаток №2 (Вимоги до проекту гірничого відводу), зокрема, положення щодо згоди землевласника змінено на наступне формулювання: лист від органів місцевого самоврядування або органів виконавчої влади щодо отримання ними інформації про межі гірничого відводу для використання надр на території їх діяльності. Отже, станом на дату подання позовної заяви, згода землевласників/землекористувачів законодавством не передбачена. Також, третьою особою зазначено про пропуск строку звернення до суду з цією позовною заявою. На підставі викладеного, представник ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» просив відмовити в задоволенні позовної заяви.
В судове засідання, призначене на 25.02.2020 року, з`явились представники сторін та третьої особи, підтримали обрані правові позиції. Судом відкладено підготовче засідання на 17.03.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.02.2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 .
16.03.2020 року представником позивача надано суду клопотання про перенесення підготовчого засідання, у зв`язку з перебуванням представника в іншому судовому засіданні та у зв`язку з введенням на території України карантинних обмежувальних заходів.
16.03.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату у зв`язку з введенням на території України карантинних обмежувальних заходів.
В судове засідання, призначене на 17.03.2020 року, представники сторін не з`явились, судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання на 02.04.2020 року.
24.03.2020 року Криворізькою міською радою надано до суду відзив, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позову. В обгрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що оскаржуваний акт міської ради є індивідуальним актом, що прийнятий відносно визначеної в ньому особи - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», а не позивача ОСОБА_1 , а тому останній не може порушувати питання щодо скасування зазначеного акта. Перевірка документів на підтвердження згоди землевласників або землекористувачів, відбувається на етапі розгляду заявок для одержання гірничого відводу, але не при погодженні радою питання щодо надання гірничого відводу, що є різними процедурами та супроводжується діями різних компетентних органів. Рішення про надання гірничого відводу приймає Держпраці, а отже і перевіряє повноту необхідних документів (у тому числі документів про згоду землевласників). В контексті предмету спору позивач не навів обгрунтування порушення його прав саме Рішенням №2861. В той час, як це має визначальне значення після звернення з відповідним позовом до суду, оскільки не підтвердження порушення прав позивача реальними доказами чи неефективність обраного позивачем способу його захисту, що встановлена при розгляді справи по суті, є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Відповідачем зазначено про пропуск строку звернення до суду.
31.03.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату у зв`язку з введенням на території України карантинних обмежувальних заходів.
В судове засідання, призначене на 02.04.2020 року, представники сторін не з`явились, судом вирішено закрити підготовче провадження у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.04.2020 року закрито підготовче провадження у справі та розпочато розгляд справи по суті, призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 28.04.2020 року.
22.04.2020 року представником позивача заявлено клопотання про виклик свідків та клопотання про витребування у Криворізької міської ради доказів.
28.04.2020 року представником позивача надано суду клопотання про вступ у справу як представника та відкладення розгляду справи.
В судове засідання, призначене на 28.04.2020 року, представники сторін не з`явились, судом продовжено строк розгляду справи до 28.05.2020 року.
- копію проекту гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема);
- довідку коли була зареєстрована пояснювальна записка до проекту рішення міської ради " Про погодження надання публічному акціонерному товариству "АрселорМітал Кривий Ріг" гірничого відводу, яку готував депутат міської ради ОСОБА_4 .
21.05.2020 року на виконання ухвали суду відповідачем надані витребувані докази.
26.05.2020 року представником відповідача надано суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з введенням на території України карантинних обмежувальних заходів.
В судове засідання, призначене на 28.05.2020 року, представники сторін не з`явились, судом відкладено розгляд справи до 18.06.2020 року з метою надання третьою особою-2 пояснень на позовну заяву.
11.06.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
18.06.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування додаткових доказів.
В судове засідання, призначене на 18.06.2020 року, з`явились представники сторін, підтримали обрані правові позиції, судом оголошено перерву до 16.07.2020 року.
19.06.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
06.07.2020 року від представника відповідача надішли додаткові пояснення,в яких зазначено, що рішенням №2861 лише приведено попереднє рішення №2713 у змістову відповідність до пункту 10 Положення №59, що не потребувало повторного дослідження проекту гірничого відводу. Є безпідставними посилання представника позивача на необхідність деталізованого вивчення відповідачем проекту гірничого відводу при прийнятті рішення №2816, оскільки цього прямо не вимагається при виконання пункту 10 Положення №59. Окружному адміністративному суду не підвідомчі спори з вирішення питання щодо конфлікту інтересів у певних осіб, а тому дослідження цього питання в рамках даної справи завідомо буде перевищенням повноважень суду.
08.07.2020 року від представника третьої особи-2 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
13 липня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову, у якій заявник просить:
-зупинити дію індивідуального акту: Рішення Криворізької міської ради ХХХV сесії VII скликання від 26.06.2018 року №2861;
- зупинити роботи на вибухові роботи нижче горизонту 1005 м. в маркшейдерських вісях 255-263 до відселення мешканців по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 у м. Кривий Ріг.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.07.2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до розгляду у судовому засіданні та призначено судове засідання на 30.07.2020 року о 10:30 год.
14.07.2020 року на електрону пошту суду та 19.07.2020 року на адресу суду від представника третьої особи-2 надійшли пояснення, в яких зазначено, що ОСОБА_2 , ініціюючи приведення рішення Ради у відповідність із законом, він діяв в інтересах людей, частини трудового колективу ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», місцевої влади і держави в цілому. На момент прийняття оскаржуваного рішення, згода землевласника або землекористувача з рішенням про надання гірничого відводу передбачалась на стадії надання гірничого відводу, а не погодження радою. Прийняття рішення №2861 від 27.06.2018 року жодним чином не могло вплинути і не виплинуло на роботу ТОВ «Кривбасміталстіл».
27.07.2020 року від представника третьої особи-2 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
30.07.2020 року від представника позивача надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що не було жодної необхідності у приведенні рішення №2713 у змістову відповідність до п. 10 Положення №59, оскільки воно і так повністю відповідало вимогам чинного законодавства і було прийнято відповідачем у межах його повноважень.
30.07.2020 року представником третьої особи-1 надані додаткові пояснення, в яких вказано, що відповідач не мав права вимагати від підприємства надання згоди землевласників або землекористувачів, оскільки б це не відповідало чинному законодавству. Судовим рішенням у справі №804/2901/16 було скасовано припис від 27.04.2016 року №3/3.4-1, винесений Головним управлінням Державної служби України з питань праці у Дніпропетровській області. При цьому рішенням у цій справі було встановлено відсутність порушення правил охорони надр при розробці родовища корисних копалин підземним способом. Питання згоди землевласників і землекористувачів в даній справі не розглядалось.
10.08.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
В судове засідання, призначене на 31.08.2020 року, представники сторін не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено розгляд справи на 10.09.2020 року.
04.09.2020 року від представника третьої особи-2 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.
10.09.2020 року від представника третьої особи-1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
В судове засідання, призначене на 10.09.2020 року, представники сторін не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено розгляд справи на 17.09.2020 року.
В судове засідання, призначене на 17.09.2020 року, з`явились представники сторін, підтримали обрані правові позиції.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є громадянином України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_2 .
ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_3 , відповідно до договору купівлі-продажу від 06.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Герасимовою Л.С., зареєстрованого в реєстрі №359.
В травні 2018 року до Криворізької міської ради звернулось ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» про погодження надання публічному акціонерному товариству "АрселорМітгал Кривий Ріг" гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема)
Рішенням XXXV сесія VII скликання Криворізької міської ради від 23.05.2018 № 2713 погоджено надання публічному акціонерному товариству «АрселорМіттал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) з метою подальшого його оформлення згідно з чинним законодавством України, за умови виконання пунктів 5, 6 вимог до проекту гірничого відводу, установлених постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59.

Відповідно до п. 2.1. вищезазначеного рішення, рекомендовано публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» (Парамджіт Кахлон) забезпечити безпеку навколишнього природного середовища, людей, майна, інженерних мереж, розміщених у межах гірничого відводу, у тому числі відселення до 2019 року жителів вулиць АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4.

Пунктом 1.2. рішення, передбачено отримання ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» документів про згоду землевласників та землекористувачів з рішенням про надання гірничого відводу.

27.06.2018 року рішенням XXXV сесії VII скликання Криворізької міської ради №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» відповідачем було погоджено надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітгал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) з метою подальшого його оформлення згідно з чинним законодавством України на виконання пункту 10 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59.

Дане рішення було прийнято ураховуючи спеціальний дозвіл на користування надрами від 23.10.2007 №4451, зі змінами від (06.09.2017), рішення виконкому міської ради від 14.02.2018 №58 "Про реалізацію ефективних механізмів надання адміністрати вних, соціальних та інших публічних послуг у органах місцевого самоврядування Кривого Рогу"; відповідно до Кодексу України про надра, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Гірничого Закону України, Постанови Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59 «Про затвердження Положення про порядок надання гірничих відводів».

Рішенням XXXV сесії VII скликання від 27.06.2018 року № 2861 було скасовано Рішення XXXV сесія VII скликання Криворізької міської ради від 23.05.2018 № 2713, відповідно до якого ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» повинно було погодити питання про отримання згоди землевласників та .землекористувачів про розробку гірничого відводу.

Не погоджуючись з прийнятим відповідачем рішенням від 27.06.2018 року № 2861, яким було скасовано обов`язок ПАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» отримати згоду землевласників або землекористувачів з рішенням про надання гірничого відводу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, суд виходить з такого.

Статтею 1 Кодексу України про надра визначено, що надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Кодексу України про надра, гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.

За правилами частини першої статті 13 Кодексу України про надра, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Статтею 14 Кодексу України про надра передбачено, що надра надаються у користування для:

геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

видобування корисних копалин;

будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.);

виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції;

задоволення інших потреб.

Частинами першою-третьою статті 17 Кодексу України про надра визначено, що гірничим відводом є частина надр, надана користувачам для промислової розробки родовищ корисних копалин та цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Користування надрами за межами гірничого відводу забороняється.

Гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, будівництва і експлуатації підземних споруд та інших цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, надаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин місцевого значення надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами і підлягають реєстрації в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Порядок надання гірничих відводів встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.5 ст. 19 Кодексу України про надра).

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 №59 затверджено Положення про порядок надання гірничих відводів (далі Положення №59), яке встановлює порядок надання гірничих відводів (частини надр) користувачам на території України для розробки родовищ корисних копалин, а також будівництва і експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі на континентальному шельфі та у виключній (морській) економічній зоні.

Відповідно до абз. 1 п. 3 Положення №59 право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу за формою додатка №1.

Відповідно до пункту 21 Положення №59 гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, будівництва і експлуатації підземних споруд та інших цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин надаються Держпраці.

Таким чином, процес отримання гірничого відводу відбувається по-етапно: 1 етап- отримання рішення органу місцевого самоврядування про погодження надання гірничого відводу, 2 етап - збір та погодження документів для надання гірничого відводу у Держпраці, 3етап - видача акту гірничого відводу Держпрацею.

Органом, який видає акти гірничого відводу та здійснює перевірки документів на відповідність нормам законодавства є Держпраці, а Криворізька міська рада є органом, який наділений повноваженнями лише щодо погодження надання гірничого відводу.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до п.4 ч.б ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: делеговані повноваження щодо погодження клопотань про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів загальнодержавного значення.

Згідно з ч.2 ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

Системний аналіз наведених положень законів України дає підстави вважати, що за органами місцевого самоврядування законодавець закріпив право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із конституційного повноваження органів місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов`язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб`єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.11.2019 року у справі №127/16423/13-а.

Відповідно до п.19 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В даному випадку, оскаржуване рішення відповідача №2861 - є актом індивідуальної дії, що сторонами не заперечується.

Судом встановлено, що документами, що стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення № 2861 є:

- пояснювальна записка депутата ОСОБА_2 ;

- рішення Криворізької міської ради від 23.05.2018 року № 2713 «Прогодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМіттал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих руд рудника ім. Кірова (полк шахти ім. Артема).

Згідно з пояснювальної записки до названого рішення, проект цього рішення підготовлено на виконання пункту 10 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року №59 (далі - Постанова №59, Положення), за дослівним змістом якого гірничі відводи під територією, де розміщені будівлі, споруди, населені пункти, джерела водопостачання, водоймища, об`єкти природно-заповідного фонду, пам`ятки історії, культури та мистецтва, об`єкти спеціального й іншого призначення, надаються за згодою відповідних місцевих рад та органів виконавчої влади.

У свою чергу, підставою прийняття рішення №2713 було:

- клопотання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»;

- проект гірничого відводу «Проект горного отвода для разработки месторождения рудника им. Кирова (поле шахты им. Артёма) шахтоуправления по подземной добыче руды (на правах шахт) ГД ПАО «АрселорМиттал Кривой Рог» г. Кривой Рог» (мовою оригіналу, проект гірничого відводу).

Тобто, оскаржуваним рішенням №2861 лише приведено попереднє рішення (№2713) у змістову відповідність до п. 10 Положення №59, що не потребувало повторного дослідження проекту гірничого відводу.

У листі від 30.06.2020 року № № 3512/1/93 Державної служби України з питань праці зазначено, що розробка родовища залізних руд рудником ім. Кірова (поле шахтиім. Артема) (власник ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг») в умовах впливу на інфраструктурні об`єкти та житлову забудову м. Кривий Ріг здійснюється протягом тривалого часу та відповідно до наданих дозвільних документів на користування надрами, передбачених чинним законодавством, а саме: переоформлення раніше наданого гірничого відводу, погодження Криворізької міської ради питання гірничого відводу ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг» для розробки залізних руд рудником ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) носить номінальний характер.

За наслідками прийнятого Криворізькою міською радою рішення від 27.06.2019 року №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» гірничого відводу» Державною службою України з питань праці затверджено акт «Про надання гірничого відводу» ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з метою розробки родовища залізної руди рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема) №3356 від 04.07.2018 року.

Приймаючи вказане рішення суд також враховує Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"(справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) від 16 квітня 2009 р. №7-рп/2009, в якому зазначено, що в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону). Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року N 1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата.

Суд, звертаючись до преюдиційної сили описаних вище судових рішень, вважає, що наслідком рішення від 27.06.2019 року №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» гірничого відводу» є прийняття відповідного акту про надання гірничого відводу Держпраці.

Отже, рішення від 27.06.2019 року №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» є актом одноразової дії, який вичерпав свою дію в результаті видачі акту про надання гірничого відводу 04.07.2018 року за №3356, тобто є виконаним та не має жодних правових наслідків для позивача.

В Постанові Верховного суду України від 24.10.2011 року у справі №21309а11, висловлено позицію, згідно якої: ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

В контексті наведених вище рішень Конституційного Суду України та Верховного суду України, суд звертає увагу на те, що станом на час звернення до суду з цим позовом ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» здійснює діяльність з розробки родовища залізної руди рудника ім. Кірова з використанням гірничого відводу на підстві акту Держпраці від 04.07.2018 року №3356, що беззаперечно свідчить про виникнення правовідносин, пов`язаних з реалізацією суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів.

Відтак, оскільки судом встановлено, що станом на день розгляду справи судом рішення від 27.06.2019 року №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» вичерпало свою дію фактом його виконання шляхом видання акту про надання гірничого відводу Держпраці, належним способом захисту порушених прав від використання гірничого відводу ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», в разі наявності факту порушення, може бути оскарження акту гірничого відводу

Стосовно тверджень позивача про відношення депутата Криворізької міської ради ОСОБА_2 , як пов`язаної особи з ПАТ «АрселорМітал Кривий Ріг», до предмету розгляду даної справи.

Матеріалами справи встановлено, що розробником оскаржуваного рішення є не профільний структурний підрозділ виконкому Криворізької міської ради (управління екології), а депутат Криворізької міської ради Гресько Валерій Володимирович щодо реалізації свого права на розгляд ради проекту рішення на підставі п. 6 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», яке було направлено на приведення рішення Криворізької міської ради у відповідності з законами, зокрема, в інтересах людей, частини трудового колективу ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»

ОСОБА_2 був засновником ТОВ «Кривбасміталстіл», яке є контрагентом ПАТ «АрселорМітал Кривий Ріг», з вересня 2017 року до жовтня 2019 року, проте, ТОВ «Кривбасміталстіл» є самостійним суб`єктом господарювання, який здійснює свою діяльність вільно та незалежно від рішень чи дій, що вчиняються його засновником поза межами сфери роботи підприємства.

Загальновідомим фактом є те, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», як велика міжнародна компанія, сповідує принципи сталого розвитку, понад усе цінує чесність таділову репутацію, про що відкрито заявляє на своєму офіційному веб-сайті. Підприємством була затверджена Антикорупційна програма, що передбачає, зокрема, відбір контрагентів відповідно до законодавства про публічні закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються, зокрема, але не виключно, за такими принципами: відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Тобто, суб`єктивний фактор у виборі контрагентів є абсолютно виключеним. Натомість, хто з підприємств запропонує вигідніші умови співпраці - з тим і укладається договір. Жодних інших підстав для укладення договору, ніж ті що визначені Закону України «Про публічні закупівлі» не існує.

Відтак, прийняття оскаржуваного рішення № 2861 від 27.06.2018 року жодним чином не могло вплинути на роботу ТОВ «Кривбасміталстіл».

Як стверджують треті особи, ТОВ «Кривбасміталстіл» не мало жодних відносин із шахтою ім. Артема (рішення про погодження дозволу на гірничий відвід саме щодо цієї шахти є предметом даного спору) та жодні роботи чи послуги на полі даної шахти не виконувались і не планувалось їх виконання. На спростування зазначеного іншими сторонами у справі доказів суду не надано.

Тобто, була б чи не була б погоджена Криворізькою міською радою заявка «АрселорМіттал Кривий Ріг» про надання гірничого відводу для шахти ім. Артема на роботу ТОВ «Кривбасміталстіл» це ніяким чином не вплинуло б.

Таким чином, звернення депутата ОСОБА_2 до Криворізької міської ради з пояснювальною запискою, яка, в сою чергу, передувала прийняттю оскаржуваного рішення № 2861 від 27.06.2018 року, є лише виконанням його депутатських обов`язків в місті Кривому Розі.

Судом встановлено, що обґрунтування порушеного права позивачем зводиться до порушення його інтересів як землевласника через відсутність його згоди.

З цього приводу суд зазначає, що у рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004, дано визначення поняттю «охоронюваний законом інтерес», а саме, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «право» (інтерес у вузькому розумінні цього слова), означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Системний аналіз, який провів Конституційний Суд України, свідчить, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

Тобто, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване ст. 55 Конституції України та конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Вищевикладені норми не дозволяють скаржитися щодо певних обставин тільки тому, що заявники вважають, що начебто певні обставини впливають на їх правове становище. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховний Суд України від 15 грудня 2015 року у справі №800/206/15 та постановах Верховного Суду від 26.06.2020р у справі № 826/1505916, від 14.02.2020р. у справі № 570/378/17.

Крім того, як зазначено Верховним Судом України у постанові від 10 квітня 2012 року у справі №21-1115во 10, із аналізу положень КАС України вбачається, суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин. Визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень можливе лише за позовом особи, право або законний інтерес якої порушені цим рішенням.

Тобто, право на судовий захист має лише та особа, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, щодо особи чи дійсно має місце факт порушення права, свободи чи інтересу, та це право, свобода або інтерес порушені відповідачем. При цьому, обставину дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів позивача має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Суду не доведено належними та допустимими доказами порушення прав та законних інтересів позивача, не вказано про настання шкоди правам позивача оскаржуваним рішенням.

Посилання позивача, що нижче горизонту 1005м. в маркшейдськийх вісях 255-263 проводяться вибухові роботи і ними завдається шкода його майну (домоволодінню) не приймаються судом, оскільки доказів завдання майну шкоди та проведення вибухових робіт на цьому горизонті до справи не надано. Натомість ПАТ «АрселорМітал Кривий Ріг» стверджує, що вибухові роботи підприємством по акту гірничого відводу від 04.07.2018 року за №3356 ще не розпочаті.

Більше того, суд звертає увагу, що скасування рішення від 27.06.2019 року №2861 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМітал Кривий Ріг» та відновлення дії рішення від 23.05.2018 № 2713 «Про погодження надання публічному акціонерному товариству «АрселорМіттал Кривий Ріг» гірничого відводу для відпрацювання родовища багатих залізних руд рудника ім. Кірова (поле шахти ім. Артема)», яким передбачалось отримувати згоду землевласників з рішенням про надання гірничого відводу, не відновить правове становище позивача на надання такої згоди, оскільки підпунктом 2 пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 12.06.2019 №500 "Про внесення змін до Положення про порядок надання гірничих відводів" звільнено суб`єкта господарювання, який звертається із заявою про погодження надання гірничого відводу від отримання згоди землевласника або землекористувача з рішенням про надання гірничого відводу.

Після отримання рішення Криворізької міської ради ХХХV сесії VIIскликання від 27.06.2018 року № 2861 ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг» отримав акт про надання гірничого відводу від 04.07.2018 року, тобто через місяць після прийняття оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим рішення Криворізької міської ради ХХХV сесії VIIскликання від 27.06.2018 року № 2861 вичерпало свою дію і дефакто не може завдати шкоди майну позивача, адже є лише першим етапом (погодженням) отримання акту гірничого відводу.

Як зазначалось вище, рішення про надання гірничого відводу приймає Держпраця, як і перевіряє повноту необхідних документів (у тому числі, документів про згоду землевласників).

Стосовно тверджень представника позивача про необхідність дослідження матеріалів справи №804/2901/16, суд зазначає про відсутність підстав для такого дослідження, оскільки судовим рішенням у справі №804/2901/16 було скасовано припис від 27.04.2016 року №3/3.4-1, винесений головним управлінням Державної служби України з питань праці у Дніпропетровській області. При цьому рішенням у цій справі було встановлено відсутність порушення правил охорони надр при розробці родовища корисних копалин підземним способом. Питання згоди землевласників і землекористувачів в даній справі не розглядалось, а сама справа стосувалась гірничого відводу по горизонту 1135 шахти ім Артема, в той час як предмет справи №160/13502/19 стосується погодження гірничого відводу нижче горизонту 1005м. в маркшейдських вісях 255-263.

Стосовно доводів позивача про необхідність встановлення наявності конфлікту інтересів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 221 Кодексу України про адміністративні правопорушення розгляд справи про адміністративні правопорушення щодо вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів віднесено до компетенції суддів районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, а не окружних адміністративних.

Отже, у Дніпропетровського окружного адміністративного суду відсутні повноваження встановлювати відповідні обставини.

Стосовно строків звернення до суду з позовом, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Попри існування доказів про обізнаність позивача щодо існування оскаржуваного рішення ще у 2018р., на які посилаються відповідач та треті особи, судом до уваги береться офіційний документ, з якого позивач дізнався про наявність оскаржуваного рішення, а саме: лист від виконавчого комітету Криворізької міської ради від 17.07.2019 року №12/26/4851 з копіями рішень від 23.05.2018 року та 27.06.2018 року.

Чинне законодавство, встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно зі ст. 8 Конституції України, звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, залишення позовних вимог без розгляду, з підстав пропуску строку звернення до суду призведе до порушення права позивача, визначеного Конституцією України, на судовий захист.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод у статті 6 гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з її положеннями, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вбачається, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд.

Так, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації.

Судом встановлено, що строк звернення до суду з позовом про оскарження рішення становить 6 місяців, позивач про існування оскаржуваного рішення дізнався лише 17.07.2019 року, що підтверджено матеріалами справи.

З огляду на викладені обставини у сукупності, враховуючи обов`язок суду забезпечити доступ до правосуддя, як гарантоване Конституцією України право, суд зробив висновок про відсутність підстав для висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно з ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст.ст. 139, 241 - 246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Криворізької міської ради (50101, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, буд.1, ), третя особа - публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг"; третя особа - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28 вересня 2020 року.

Суддя С.В. Ніколайчук