Справа № 640/22384/20
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
28 вересня 2020 року м. Київ № 640/22384/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Адміністрації Державної прикордонної служби України
про визнання протиправними та скасування рішення, зобов?язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_2 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві та Київського міського військового комісаріату про визнання протиправними дій, зобов?язання вчинити дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Зокрема, приписами ч. 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 №294-IX передбачено, що з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2 102 гривні.

Пільги щодо сплати судового збору визначені в ст. 5 Закону №3674-VІ. Окремо ч. 2 ст. 3 цього ж Закону визначені випадки, коли судовий збір не справляється за подання конкретно визначених процесуальних документів.

Судом встановлено, що позивачкою в тексті адміністративного позову заявлено одну основну позовну вимогу немайнового характеру. За результатами аналізу тексту позовної заяви та огляду доданих до неї копій документів, судом встановлено, що ОСОБА_1 не відноситься до числа осіб, які відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору. Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №294-IX сума судового збору, яку мала сплатити позивачка при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 840,80 грн.

Позивачкою до матеріалів поданого позову не було додано жодного документу про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі з мотивів відсутності у неї можливості сплатити судовий збір з причини перебуванні на її утриманні чотирьох неповнолітніх дітей. У зв`язку з цим позивачка клопотала перед судом про звільнення її від сплати судового збору за подання цього позову до суду. В обгрунтування цього клопотання позивачка надала копії свідоцтв про народження дітей, довідки про склад сім?ї, датованої 30.05.2018.

Вирішуючи клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне.

Частиною 1, 2 ст. 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктами 1 і 3 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, а також може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, за наявності наступних підстав:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або позивачами є:
а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 23.01.2015 №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалах від 28.09.2015 у справі №21-5496а15 та від 18.02.2016 у справі 826/6756/15.

Таким чином, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, заява сторони розглядається виходячи з наведених в ній обставин, які підтверджені належними доказами.

З вищевикладеного вбачається, що єдиною підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору є врахування майнового стану особи, обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається з заявою.

Дослідивши додані до клопотання про звільнення копії документів, суд дійшов висновку про відсутність серед них документальних доказів, що засвідчують обставину перебування позивачки у важкому майновому становищі на момент звернення до суду (як то довідок про суми виплачених доходів з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків за попередній рік та 1-е півріччя 2020 року, довідок з органів Пенсійного фонду України та органів соціального забезпечення з відомостями про надання позивачці та/або її сім відповідних статусів, отримання позивачкою соціальних виплат). У зв`язку з цим, відповідно до наявних у клопотанні матеріалів суд наразі не вбачає наявність підстав для задоволення клопотання позивачки про звільнення неї від сплати судового збору за поданим позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 161 КАС України і позивачці належить усунути вищенаведені недоліки у семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: оригіналу документу про сплату позивачкою судового збору у розмір 840,80 грн. за подання цього позову до Окружного адміністративного суду міста Києва або документальних доказів (в оригіналах або належним чином засвідчених копіях) на підтвердження обставин перебування ОСОБА_1 у тяжкому майновому становищі на момент звернення із цим позовом до суду.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачці семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз?яснити позивачці, що вона має прав подати до суду заяву про продовження строку на усунення недоліків в порядку, визначеному ч. 2 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Попередити позивачку про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута їй відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок