Справа № 240/5070/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
28 вересня 2020 року м. Житомир справа № 240/5070/20
категорія 111030600
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
В обґрунтування заявлених позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" зазначило, що викладені в акті перевірки від 22.01.2020 №35/06-30-53-04-16/35893156 висновки податкового органу про порушення товариством граничних строків реєстрації податкових накладних від 06.12.2019 №32 та від 14.12.2019 №31 є помилковими, оскільки вказані накладні були надіслані для реєстрації в ЄРПН 31 грудня 2019 року, тобто в межах строку, встановленого Податковим кодексом України та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246. Однак, у зв`язку з тим, що робочий день 31 грудня 2019 року на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2019 №7-р "Про перенесення робочих днів у 2019 році" був перенесений Державною податковою службою на 28 грудня 2019 року, вищезазначені податкові накладні від 06.12.2019 №32 та від 14.12.2019 №31 були зареєстровані податковим органом в ЄРПН лише 03 січня 2020 року, тобто із порушенням встановлених законом строків. Вказане на переконання позивача свідчить про те, що податкові накладні від 06.12.2019 №32 та від 14.12.2019 №31 були відправлені товариством на реєстрацію з дотриманням граничних строків, натомість порушення строків їх реєстрації відбулося з вини податкового органу.
Ухвалою судді від 03 квітня 2020 року відкрито провадження у справі № 240/5070/20 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі на 30 квітня 2020 року о 10:00.
24 квітня 2020 року представник відповідача надіслав на електронну пошту суду клопотання, в якому просив відкласти призначене на 30 квітня 2020 року судове засідання по справі на іншу дату, у зв`язку із запровадженням на всій території країни карантину для запобігання поширенню коронавірусу COVID-19 (а.с.54).
У зв`язку із надходженням зазначеного клопотання, підготовче судове засідання по справі було відкладено на 01 червня 2020 року о 14:30.
29 травня 2020 року на електронну пошту суду надійшло клопотання, в якому представник Головного управління ДПС у Житомирській області просив відкласти підготовче судове засідання, призначене на 01 червня 2020 року, на іншу дату, у зв`язку із дією на всій території країни карантину, запровадженого для запобігання поширенню коронавірусу COVID-19 (а.с.62).
З огляду на надходженням зазначеного клопотання, підготовче судове засідання по справі було відкладено на 06 липня 2020 року о 12:00.
У зв`язку з хворобою головуючої судді Черняхович І.Е., призначене на 06 липня 2020 року підготовче судове засідання по справі було відкладено на 22 липня 2020 року о 14:10.
22 липня 2020 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" надіслав на електронну пошту суду клопотання, в якому через технічну затримку просив відкласти розгляд справи на 30 хвилин (а.с.71).
Судом було задоволено вказане клопотання та розпочато підготовче судове засідання на 30 хвилин пізніше призначеного часу. Однак не зважаючи на це, представник позивача до суду не з`явився, а тому підготовче судове засідання було відкладено на 05 серпня 2020 року о 12:00.
05 серпня 2020 року в підготовче судове засідання з`явився представник позивача - Дементьєв Ян Теймуразович. Натомість представник відповідача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, до суду не прибув, про причини неявки суд не повідомляв.
Протокольною ухвалою суду, винесеною без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання від 05.08.2020, було закінчено підготовче провадження у справі та розпочато розгляд адміністративної справи №240/5070/20 по суті.
Під час судового засідання представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити позов в повному обсязі.
Після з`ясування позиції позивача та дослідження наявних у матеріалах справи доказів, судом без виходу до нарадчої кімнати було винесено протокольну ухвалу про перехід до подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС У Житомирській області на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І, п.57.2 ст. 52 розділу ІІ ПК України та в порядку, встановленому ст. 76 глави 8 розділу ІІ ПК України, проведено перевірку дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних за грудень 2019 року.
За наслідками проведеної перевірки Головним управлінням ДПС У Житомирській області був складений акт від 22 січня 2020 року №35/06-30-53-04-16/35893156, в якому зафіксовано, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 14.12.2019 №31 на суму ПДВ 368747,87 гривень та податкової накладної від 06.12.2019 №32 на суму ПДВ 146666,67 гривень на три дні по кожній (а.с.13-14).
Не погоджуючись з висновками акту перевірки від 22 січня 2020 року №35/06-30-53-04-16/35893156, позивачем направлено до Головного управління ДПС у Житомирській області заперечення на вказаний акт (а.с.15-18). Однак, за наслідками розгляду зазначеного заперечення, Головне управління ДПС у Житомирській області надіслало позивачу лист від 21.02.2020 №1678/6/06-30-04-01-19, в якому повідомило, що висновки, зроблені в акті про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних від 22.01.2020 №35/06-30-53-04-16/35893156 відповідають нормам чинного законодавства та залишаються без змін (а.с.19-23).
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування та повернення в разі переплати, права та обов`язки платників податків, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України.
Абзацом першим пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Відповідно до пункту 14.1.60 статті 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до абзаців 1-5 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно з абзацами 14-15 пункту 201.10 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.
Згідно з абзацом 8 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац 9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).
Абзацом 12 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних платників податку на додану вартість - продавців товарів (послуг), звіряння даних, що містяться у виданих платникам такого податку - покупцям товарів послуг) податковій накладній та розрахунку коригування з відомостями, які містяться у Реєстрі, визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).
Відповідно до пункту 2 Порядку №1246 у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні:
- податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації;
- операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Пунктом 3 Порядку №1246 визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з пунктами 12-13 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктом 14 Порядку № 1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
З вищенаведених норм чинного законодавства вбачається, що податковий орган у будь-якому випадку зобов`язаний надіслати платнику податку протягом операційного дня одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин.
При цьому, у разі якщо протягом операційного дня (тобто до 20-ї години для направлення) податковим органом не надіслано платнику податків квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" 31 грудня 2019 року о 14:19 через програмний комплекс M.E.Doc було сфомовано та надіслано на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 (а.с.6-7, 9-11). Вказані докази свідчать про те, що позивач здійснював дії щодо своєчасної реєстрації вказаних податкових накладних в ЄРПН.
Проте, 31 грудня 2019 року зазначені податкові накладні від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 контролюючим органом зареєстровані не були, відповідні квитанції про прийняття або відмову у прийнятті на реєстрацію цих податкових накладних Товариству з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" 31 грудня 2019 року не надходили.
Реєстрація надісланих 31 грудня 2019 року податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 в ЄРПН була здійснена контролючим органом 03 січня 2020 року у зв`язку з тим, що 29, 30, 31 грудня 2019 року та 01 січня 2020 року були вихідними днями, під час яких інформаційно-телекомунікаційні системи та електронні сервіси ДПС, в тому числі й Єдиний реєстр податкових накладних, не працювали. Натомість, 02 січня 2020 року в інформаційно-телекомунікаційних системах та електронних сервісах ДПС проводились регламентні та технічні роботи, внаслідок яких Єдиний реєстр податкових накладних також не функціонував (а.с.46).
З даного приводу суд зазначає, що відповідно до приписів п. 201.10 ст. 201 розділу V ПК України та п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, граничним строком для реєстрації податкових накладних від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32, як таких, що складені з 1 по 15 календарний день календарного місяця, було 31 грудня 2019 року - останній день місяця .
Яз зазначив під час судового розгляду відповідач, згідно розпоряджень Кабінету Міністрів України від 10 січня 2019 року № 7-р "Про перенесення робочих днів у 2019 році" та від 23 жовтня 2019 року № 995-р «Про перенесення робочих днів у 2020 році», з урахуванням повідомлення Національною банку України від 6 грудня 2019 року щодо регламенту роботи системи електронних платежів Національного банку та порядку роботи банківської системи України в період завершення звітного року, робочий день з понеділка 31 грудня 2019 року було перенесено на суботу 28 грудня 2019 року, а тому 28 грудня 2019 року є останнім робочим днем протягом якою інформаційно-телекомунікаційні системи та електронні сервіси ДПС працювали у штатному режим та протягом якого приймалися до обробки звітність, а також податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Однак суд зазначає, що вищезазначене перенесення робочого дня з 31.12.2019 на 28.12.2019, було вчинено з урахуванням підзаконних нормативно - правових актів, що мають рекомендаційний характер, з порушенням імперативної норми зазначеної в п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, яка, за будь яких обставин забороняє перенесення операційних днів на які припадають граничні строки реєстрації податкових накладних на інші дні, якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день і такий день, за будь яких обставин, вважається операційним днем.
Враховуючи, що останній день місяця припав на вихідний день, такий день вважається операційним днем. Тобто, 31.12.2019 був операційним днем в силу п.3 Порядку №1246.
Таким чином, податкові накладні від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32, подані позивачем на реєстрацію 31 грудня 2019 року о 14:19 (протягом операційного дня), всупереч вимогам законодавства, зокрема п. 201.10 ст. 201 розділу V ПК України та п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, не були зареєстровані контролюючим органом у Єдиному державному реєстрі податкових накладних 31 грудня 2019 року.
Враховуючи вимоги статті 201 Податкового кодексу України, та приймаючи до уваги те, що вказані податкові накладні була направлені позивачем до ДПС України протягом операційного дня, суд дійшов висновку про те, що граничним терміном для направлення квитанцій з відображеними у ній рішення контролюючого органу щодо реєстрації вказаних податкових накладних позивача є 31.12.2019 відповідно.
Проте, з матеріалів справи вбачається, що квитанції про прийняття чи відмову у прийнятті податкових накладних від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32, не були надіслані позивачу протягом операційного дня 31 грудня 2019 року.
Враховуючи приписи Податкового кодексу України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Судом безспірно встановлено, що квитанції про реєстрацію податкових накладних від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 в ЄРПН були надіслані податковим органом позивачу лише 03 січня 2020 року.
Таким чином, суд зазначає, що податкові накладні від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 , відповідно до положень абзацу 12 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних 31.12.2019.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.07.2019 у справі №940/1600/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 82996815), від 20.02.2019 у справі №819/1189/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 72338623) та від 14.02.2019 №809/1040/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 79846766).
Відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
З огляду на те, що позивачем своєчасно подано податкові накладні від 14.12.2019 №31 та від 06.12.2019 №32 для проведення їх реєстрації, тобто виконані обов`язки, передбачені вищевказаними положеннями Податкового кодексу України та Порядку №1246, підстави для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації цих податкових накладних та застосування до нього штрафних санкцій - відсутні.
Суд також вважає необґрунтованими доводи відповідача про те, що наданий позивачем звіт про направлення, що був сформований в програмному забезпеченні M.E.DOC, не є, передбаченою ПК України, квитанцією та відповідно не є належним доказом подання податкових накладних від 06.12.2019 №32 та від 14.12.2019 №31 на реєстрацію, оскільки з огляду на те, що інформаційно-телекомунікаційні системи та електронні сервіси ДПС, в тому числі й Єдиний реєстр податкових накладних, 31 грудня 2019 року не працювали, відповідні квитанції про отримання податкових накладних 31 грудня 2019 року позивачу не надсилались. Натомість, надані позивачем звіти про направлення, що сформовані в програмному забезпеченні M.E.DOC, підтверджують, що вищезазначені податкові накладні від 06.12.2019 №32 та від 14.12.2019 №31 31 грудня 2019 року були надісланні товариством до контролюючого органу.
Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На виконання цих вимог відповідач як суб`єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б повністю спростували доводи позивача, не надав.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У зв`язку з цим, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З наявної у матеріалах справи квитанції від 19.03.2020 №983225 вбачається, що позивачем під час звернення до суду з вказаними позовом було сплачено судовий збір у розмірі 2102,00 гривень.
Враховуючи задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку, що стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає судовий збір в розмірі 2102,00 гривень.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович