Справа № 520/11067/18
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання призначення повторної додаткової комісійної експертизи

22 вересня 2020 р. справа № 520/11067/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сліденка А.В., за участі: секретаря судового засідання - Стрєлка О.В., представника позивача - Шевцова О.М., представника відповідача - Потапенко І.О., судового експерта - Козуба С.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву позивача про призначення повторної додаткової комісійної експертизи по справі за позовом Державне підприємство "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О Морозова" до ГУ ДПС у Харківській області , Головне управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

встановив:

Ухвалою від 19.02.2019 р. по даній справі було призначено призначено судово-економічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: 1) Чи підтверджуються документально (відповідають даним первинного та бухгалтерського обліку) висновки складеного Головним управлінням Державної фіскальної служби у Харківській області акту перевірки №3158/20-40-14-02-08/14310299 від 03.08.2018 р. в частині заниження за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. грошового зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 7 334 638,00 грн.; завищення за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток на 955 922,00 грн.; заниження за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями на 9 167 224,00 грн.; завищення за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту з ПДВ на 3 161 100,00 грн.; 2) У разі якщо підтверджуються, то за яким епізодом зафіксованого в акті №3158/20-40-14-02-08/14310299 від 03.08.2018 р. податкового правопорушення, у якій сумі, у якому звітному податковому періоді.

За результатами проведення експертного дослідження 12.08.2020 р. до суду надійшов висновок експерта №5154/5547/5548, де викладено наступні відповіді на питання суду: щодо донарахування з податку на прибуток всього у сумі 7334638 грн. (у тому числі за 2015 ріку сумі 2808168 грн., 1 кв. 2016 року у сумі 224530 грн., 2 кв. 2016 року у сумі 464184 грн., З кв. 2016 року у сумі 169716 грн., 4 кв. 2016 року у сумі 331511 грн., 1 кв. 2017 року у сумі 270 грн., З кв. 2017 року у сумі 115467 грн., 4 кв. 2017 року у сумі 3220792 грн.), а також в частині завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток в періоді, що перевірявся, на загальну суму 955922грн., у тому числі за 1 квартал 2018 року у сумі 955922 грн. - підтверджуються; щодо донарахування частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями всього у сумі 9167224 грн. (у тому числі за 2015 рік у сумі 1736078 грн., 1 кв. 2016 року у сумі 767144 грн., З кв. 2016 року у сумі 2165824 грн., 4 кв. 2016 року у сумі 453065 грн., 1 кв. 2017 року у сумі 369 грн., З кв. 2017 року у сумі 485 грн., 4 кв. 2017 року у сумі 4044259 грн.) - підтверджуються; щодо завищення за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. від`ємного значення різниш між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту з ПДВ на 3 161 100,00 грн. - підтверджуються; щодо донарахування з податку на прибуток всього у сумі 7334638 грн. (у тому числі за 2015 ріку сумі 2808168 грн., 1 кв. 2016 року у сумі 224530 грн., 2 кв. 2016 року у сумі 464184 грн., 3 кв. 2016 року у сумі 169716 грн., 4 кв. 2016 року у сумі 331511 грн., 1 кв. 2017 року у сумі 270 грн., 3 кв. 2017 року у сумі 115467 грн., 4 кв. 2017 року у сумі 3220792 грн.), а також в частині завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток в періоді, що перевірявся, на загальну суму 955922 грн., у тому числі за 1 кв. 2018 року у сумі 955922 грн. в результаті допущених порушень податкового законодавства, які відображено в п.3.1.1.1 розділу 3 акта перевірки - підтверджуються; щодо донарахування частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями всього у сумі 9167224 грн. (у тому числі за 2015 рік у сумі 1736078 грн., 1 кв. 2016 року у сумі 767144 грн., З кв. 2016 року у сумі 2165824 грн., 4 кв. 2016 року у сумі 453065 грн., 1 кв. 2017 року у сумі 369 грн., З кв. 2017 року у сумі 485 грн., 4 кв. 2017 року у сумі 4044259 грн.) в результаті допущених порушень податкового законодавства, які відображено в п.3.1.1 розділу 3 акта перевірки - підтверджуються; щодо завищення за період 01.01.2015 р. - 31.03.2018 р. від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту з ПДВ на 3161100,00 грн., які відображено в п.3.1.1 розділу 3 акта перевірки - підтверджуються.

28.08.2020 р. від представника позивача до суду надійшла заява про призначення повторної експертизи, а 18.09.2020р. - про призначення комісійної додаткової експертизи.

Обидва поданих клопотання умотивовані однією і тією ж причиною - дефектами змісту висновку експертного дослідження.

Зокрема, у тексті згаданих клопотань представником позивача було зазначено, що при досліджені операцій зі списання об`єктів незавершеного виробництва, на які втрачено попит (стор. 11-12 Висновку експерта), висновки експерта стосовно періоду та порядку списання таких об`єктів ґрунтуються на відсутності в досліджуваних матеріалах документального підтвердження, «що витрати незавершеного виробництва по замовленням, на які втрачено попит замовників та втрачено можливість отримання в майбутньому економічних вигод, зокрема відсутні дані відносно припинення дії контрактів (договорів) на виконання яких формувалось таке замовлення, тощо». На думку експерта, це «вказує про недоведеність обставин щодо подальшої неможливості реалізації продукції, і, як наслідок, на необґрунтованість включення даних витрат із списання об`єктів незавершеного виробництва до складу витрат звітного періоду, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування по податку на прибуток, оскільки витрати, які неможливо прямо пов`язати з доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені, тоді як обставини втрати попиту на вказані об`єкти незавершеного виробництва не доведені документально».

Окрім того, представник позивача також посилався на ту обставину, що цей же самий експерт, входячи до складу комісії судових експертів за іншим дослідженням, з такого ж самого питання дійшов протилежних висновків, що ставить під сумнів правильність висновку по даній справі.

Вирішуючи питання наявності підстав для призначення як повторної, так і додаткової комісійної експертизи по даній справі, суд зазначає, що у силу положень ст. 109 КАС України, комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності.

Відповідно до ч.1 ст.111 КАС України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Згідно з ч.2 ст.111 КАС України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, яка доручається іншому експерту (експертам).

З наведеної норми процесуального закону слідує, що підставою для призначення і додаткової експертизи, і повторної експертизи є явні та очевидні ознаки проведення експертного дослідження з суттєвими недоліками у формі: 1) складання неповного висновку експерта; 2) складання неясного висновку експерта; 3) складання необґрунтованого висновку експерта; 4) складання висновку експерта, котрий суперечить іншим матеріалам справи; 5) складання висновку експерта, котрий викликає сумніви в його правильності.

У цілях з`ясування перелічених факторів судом за власною ініціативою у засіданні 22.09.2020р. був опитаний експерт ОСОБА_1 та заслухані промови представників учасників справи.

Не вдаючись наперед до вирішення тих питань, які підлягають з`ясуванню виключно під час розв`язання спору по суті, суд, втім, доходить до висновку про відсутність у спірних правовідносинах підстав для призначення повторної експертизи, додаткової експертизи, комісійної експертизи, позаяк суть незгоди Державного підприємства обумовлена іншим тлумаченням змісту норм матеріального права у галузі справляння податків та полягає у невдоволенні саме результатами проведеного дослідження.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 101-103, 109, 241-243, 248, 256, 295, КАС України, суд -

ухвалив:

1. Клопотання позивача про призначення повторної додаткової комісійної експертизи - залишити без задоволення.

2. Роз`яснити, що ухвала остаточна і оскарженню не підлягає, у повному обсязі виготовлена у порядку ч.3 ст.243 КАС України 28 вересня 2020 року.

Суддя Сліденко А.В.

.