Справа № 320/5569/19
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2020-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5569/19
УХВАЛА

28 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Мельничука В.П. та суддів Лічевецького І.О., Оксененко О.М. перевіривши матеріали апеляційної скарги Офісу великих платників податків ДПС на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 березня 2020 року у справі за позовом Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" до Офісу великих платників податків ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 березня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Офіс великих платників податків ДПС подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Відповідно до ч. 5 ст. 296 КАС України в редакції згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Розмір судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги в адміністративній справі визначено Законом України "Про судовий збір" з урахуванням змін до вказаного Закону.

Так, позивачем в адміністративному позові заявлено вимогу майнового характеру на загальну суму 263244598,00 грн.

Виходячи зі змісту позовної заяви, Офіс великих платників податків ДПС при зверненні до суду з даною апеляційною скаргою повинен був сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, тобто 31530,00 грн., (1,5% ціни позову) але не більше ніж 31530,00 грн. (2102,00 грн.*15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб)).

Вказаною особою в порушення зазначених вимог законодавства не було дотримано вказані вимоги ст. 296 КАС України та не додано документ про сплату судового збору.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2020 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам КАС України.

Вказаній особі надано строк для усунення зазначених вище недоліків п`ять днів з часу отримання копії зазначеної вище ухвали суду апеляційної інстанції.

03 серпня 2020 року на адресу суду від Офісу великих платників податків ДПС надійшла заява про зменшення розміру судових витрат, до якої додано копію платіжного доручення № 1132 від 24 липня 2020 року про сплату судового збору у сумі 28815,00 грн.

Вказана особа зазначає, що при зверненні з адміністративним позовом Державним підприємством "Міжнародний Аеропорт "Бориспіль" було сплачено судовий збір у розмірі 19210,00 грн., а отже розмір ставки судового збору, за подання апеляційної скарги на рішення суду, в даному випадку, становить: (19210,00 грн.*150%) - 28815,00 грн.

Враховуючи викладене, Офіс великих платників податків ДПС, просить суд зменшити розмір сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги до 28815,00 грн.

Розглянувши вказане клопотання колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI у відповідній редакції.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, складала 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 березня 2020 року, з урахуванням обмежень, встановлених підпунктом 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону, складає 31530,00 грн. (2102,00 грн. х 15).

Разом з цим, відповідно до ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Щодо клопотання про зменшення розміру сплати судового збору колегія суддів зазначає, що питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано ст. 8 Закону України "Про судовий збір", за змістом частини першої якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 зазначеного вище Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначений в статті 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов та підстав для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню.

З указаного вбачається, що Офіс великих платників податків ДПС не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11.01.2018 по справі № 809/1045/16 та від 10.01.2018 по справі № 242/3169/17.

На підставі викладеного колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання Офісу великих платників податків ДПС про зменшення розміру сплати судового збору.

Крім цього, відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону №3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Офісом великих платників податків ДПС до заяви про зменшення розміру судового збору додано платіжне доручення № 1132 від 24 липня 2020 року про сплату судового збору у розмірі 28815,00 грн.

Вказана сума зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України 27 липня 2020 року, що підтверджується даними з програми "Діловодство спеціалізованого суду" в розділі "Реєстр підтверджень оплат із Казначейства".

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до програми "Діловодство спеціалізованого суду" в розділі "Відомості щодо перегляду судового рішення в адміністративній справі в апеляційному порядку - Судовий збір" за адміністративною справою № 320/5569/19, платіжне доручення № 1132 від 24 липня 2020 року не зареєстровано.

Частиною другою статті 74 КАС України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Постановою Національного банку України від 21 січня 2004 року №22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків.

Відповідно до пункту 3.1 Інструкції Платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 3 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 9 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Із додатків 3, 9до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.7. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу". Банк перевіряє заповнення цього реквізиту на відповідність вимогам, викладеним у цій главі, лише за зовнішніми ознаками.

Таким чином, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги) мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації апеляційної скарги є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна скарга та дата судового рішення, що оскаржується.

При цьому безпосередньо у реквізиті «Призначення платежу» платіжного доручення № 1132 від 24 липня 2020 року, який надано Офісом великих платників податків ДПС, зазначено: «*;101;3507010; 2800; 22030101; С/збір за подання апеляц. скарги Офісом ВПП ДПС; Шостий апеляц. адмін. суд;».

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що платіжне доручення № 1132 від 24 липня 2020 року на суму 28815,00 грн. не може бути прийняте судом в розумінні статті 74 КАС України, як належний доказ сплати судового збору, оскільки не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна апеляційна скарга.

Таким чином, кошти у сумі 28815,00 грн., які сплачені Офісом великих платників податків ДПС відповідно до платіжного доручення № 1132 від 24 липня 2020 року не зараховані, як сплата судового збору за подання вказаною особою апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 березня 2020 року у справі № 320/5569/19, а тому вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху не виконано.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Згідно з правилами ст. 119 КАС України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

За змістом ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Виходячи з правил ст. 121 КАС України, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для продовження строку, наданого для усунення недоліків апеляційної скарги.

Недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом надання документа про сплатити суму судового збору у розмірі - 31530,00 грн.

Керуючись ст.ст. 118, 119, 121 КАС України, -

У Х В А Л И ЛА:

У задоволенні клопотання Офісу великих платників податків ДПС про зменшення розміру сплати судового збору - відмовити.

Продовжити Офісу великих платників податків ДПС строк для усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя-доповідач: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко