Справа № 580/3383/20
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

22 вересня 2020 року справа № 580/3383/20

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

25.08.2020р. до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява (вих. №18082020-1 від 18.08.2020р.) ОСОБА_1 (далі-позивач) до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)(далі-відповідач), в якій позивач просить:

- визнати дії посадових осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), які полягають у невчиненні дій направлених на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт (обтяження) на все належне ОСОБА_1 майно - протиправними;

- зобов`язати уповноважених осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вчинити дії, направлені на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) з майна громадянина України в особі суб`єкта - ОСОБА_1 , а саме:

1) запису про обтяження 8864278 (спеціальний розділ), зареєстрованого 26.02.2015 09:30:32 державним реєстратором Кириловою Оксаною Миколаївної (Черкаське управління юстиції, Черакаська область), накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 46617678, виданого 20.02.2015 Соснівським відділом державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, державним виконавцем Олексієнко Я.О., запису внесеного з підстав рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 19625899 від 26.02.2015 09:31:34, виду обтяження: арешт нерухомого майна, обтяжувач: Соснівський відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, , країна реєстрації: Україна.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27.08.2020р. залишено позовну заяву без руху та надано позивачеві десятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- доказів зарахування суми судового збору за подання даної позовної заяви до спеціального фонду Державного бюджету України;

- надати інші докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом (в мотивувальній частині ухвали зазначено, що приписами спеціальної статті 287 КАС України визначено десятиденний строк, відлік якого починається із дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Крім того, зазначено що положення Закону України "Про виконавче провадження" та КАС України не містить положень щодо обов`язковості досудового порядку вирішення спору при оскарженні дій державного виконавця, відтак заявлені підстави пропуску строку звернення до суду не можуть слугувати в якості достатніх підстав для визнання поважності причин пропуску строку звернення до суду.).

14.09.2020р. та 17.09.2020р. до суду, у строк встановлений судом, надійшли заяви від представника позивача та ГУ ДКСУ у Черкаській області про підтвердження сплати та зарахування судового збору у розмірі 840,80 грн. до спеціального фонду державного бюджету.

Також до суду від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду з урахуванням інших підстав, в обгрунтування якої зазначив, що виконавче провадження відносно ОСОБА_1 завершено та його матеріали знищені, відповідно до Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 за №2274/5. Таким чином ОСОБА_1 не є учасником (стороною) будь-якого існуючого виконавчого провадження, що є відкритим та виконується Соснівським відділом державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що підтверджено наданими до суду документальними доказами, в зв`язку із чим, при розгляді цієї справи застосування особливостей, визначених ст. 287 КАС України, в тому числі передбаченого нею 10-денного строку звернення до адміністративного суду, не є правомірним, а до правовідносин що виникли слід застосовувати загальний шестимісячний строк звернення встановлений ст. 122 КАС України.

З приводу визнання зазначених обставин пропуску строку звернення до суду поважними, суд зазначає наступне.

При з`ясуванні питання щодо подачі адміністративного позову в межах строку звернення, суд має встановити день коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

При цьому статтею 287 КАС України, встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Як зазначено представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, ОСОБА_1 не є учасником (стороною) будь-якого існуючого виконавчого провадження відтак застосування особливостей, визначених ст. 287 КАС України, зокрема 10-денного строку звернення до адміністративного суду, не є правомірним, натомість застосуванню належить загальний шестимісячний строк звернення встановлений ст. 122 КАС України..

Надавши оцінку зазначеному посиланню, суд зазначає, що предметом оскарження в даній справі слугує бездіяльність відповідача щодо зняття обтяження після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт (обтяження) на все належне позивачу майно. Відтак, хоча наразі позивач і не є учасником виконавчого провадження, однак оскаржує бездіяльність у виконавчому провадженні де була учасником виконавчого провадження (боржником). Крім того, підставою позову щодо протиправності оскаржуваної бездіяльності вказано, що державний виконавець при закінченні виконавчого провадження не здійснив передбачених законом дій щодо зняття арешту з майна позивача, відтак суд зазначає, що з підстав позову фактично вбачається, що позивач оскаржує зазначену бездіяльність як учасник виконавчого провадження. Крім того, на момент допущення спірної бездіяльності, позивач була боржником у виконавчому провадженні в межах якого накладено арешт на її майно.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку про необгрунтованість посилань представника позивача щодо застосуванням до спірних правовідносин загального шестимісячного строку встановленого ст. 122 КАС України, натомість зазначає, що спірні правовідносини передбачають застосування до них спеціальних норм ст. 287 КАС України, зокрема і частини 2, якою передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як зазначено представником позивача, про порушення власних прав оскаржуваною бездіяльністю позивач дізналася 08.05.2020р., отримавши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. При цьому зазначено, що позивачем здійснено дії щодо досудового врегулювання спору, доказом чого слугують неодноразові звернення протягом травня-серпня 2020 року до органів державної виконавчої служби щодо зняття обтяження на майно позивача у зв`язку із чим просив поновити строк звернення до суду.

З даного приводу суд зазначає, що відлік десятиденного строку, встановлений ст. 287 КАС України, починається із дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Крім того, положення Закону України "Про виконавче провадження" та КАС України не містить положень щодо обов`язковості досудового порядку вирішення спору при оскарженні дій державного виконавця, відтак заявлені підстави пропуску строку звернення до суду не можуть слугувати в якості достатніх підстав для визнання поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Разом з тим, судом встановлено, що 11 березня 2020 року Постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СOVID-19» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня в Україні введено карантин.

При цьому відповідно до п.3 розділу VI Прикінцевих положень КАС України (в редакції Закону № 540-IX від 30.03.2020), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

17.07.2020 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020 р. (далі - Закон України № 731-IX), яким внесено зміни зокрема до Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020 р., закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, законодавцем встановлено обмеження строку наданого відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020 до 16.07.2020), протягом якого учасники справи мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом, який закінчується через 20 днів після набрання чинності Законом України № 731-IX від 18.06.2020 р.

Враховуючи, що Закон України №731-IX набрав чинності 17.07.2020 р., продовжені процесуальні строки на звернення до суду із даним позовом спливають 06.08.2020 р.

Натомість, як вбачається із матеріалів справи, адміністративний позов у даній справі подано 18.08.2020р., тобто з пропуском продовженого Законом №731-IX строку, на звернення до суду із даним позовом.

Судом також не може бути враховано в якості поважної причини пропуску строку звернення обставини звернення позивач до органів державної виконавчої служби та органів юстиції, оскільки, як уже зазначалось вище, положення Закону України "Про виконавче провадження" та КАС України не містять положень щодо обов`язковості досудового порядку вирішення спору при оскарженні дій державного виконавця. При цьому, звертаючись до органів державної виконавчої служби та органів юстиції, позивач не був позбавлений можливості звернення із даним позовом до суду у строки встановлені ст. 287 КАС України, продовжені Законом №731-IX.

Строк звернення до суду пропущено з причин, що виникли з волі позивача. Належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, що б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, позивачем не надано, в зв`язку з чим суд доходить висновку, що зазначені причини пропуску строку звернення до суду не можуть бути визнані судом поважними.

Поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути обґрунтовано та врахована судом у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.02.2019р. у справі № 826/17879/17 (ЄДРСР 80168959).

Оскільки, суд дійшов висновку про недостатність вказаних причин пропуску строку звернення до суду для визнання їх поважними, у суду відсутні підстави для поновлення строку звернення до суду із заявлених підстав.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві:

- у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу (якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними).

Відповідно до частини 5 статті 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Частиною 8 статті 169 КАС України встановлено, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачу разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко