Справа № 640/17591/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Шурка О. І.,

за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, треті особи - Асоціація «Укрводоканалекологія», Акціонерне товариство «Харківобленерго» про визнання протиправним та нечинним абз. 6 п.п 2 п.1 Постанови від 06.09.2019р. № 1825, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Харківобленерго» та апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.04.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у якому просив визнати протиправним та нечинним абзац 6 підпункту 2 пункту 1 постанови від 06.09.2019 № 1825 «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» щодо виключення пп. 4 пп.3 п.3 Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13 серпня 1998 року № 1052.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що оскаржувана Постанова № 1825 у частині абз.6 пп.2 п.1 прийнята регулятором у усупереч публічної мети його діяльності та без врахування потенційних наслідків регулятивного акту, а відтак не відповідає критеріям добросовісності та розсудливості, що є підставою для скасування.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.04.2019 задоволено позовні вимоги.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Також апеляційну скаргу подало Акціонерне товариство «Харківобленерго».

В судове засідання з`явилися представники апелянтів, підтримали апеляційні скарги та просили задовольнити останні.

Представник позивача просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Третя особа - Асоціація «Укрводоканалекологія» будь-яких пояснень стосовно предмету позову не подала, повноважного представника в судове засідання не направила.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як убачається з матеріалів справи, Постановою № 1052 від 13.08.1998 Національна комісія регулювання електроенергетики затвердила Порядок визначення класів споживачів, диференційованих за ступенями напруги на межі балансового розподілу електропостачальних систем (далі - Постанова № 1052).

Відповідно до п. 1 Постанови № 1052 (в редакції станом на 2018 рік) порядок визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги (далі також - Порядок № 1052), прийнято згідно з Умовами та Правилами здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13.06.96 N 15, Умовами та Правилами здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13.06.96 N 15/1. Цей Порядок обов`язковий для застосування всіма ліцензіатами з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та з постачання електроенергії за регульованим тарифом при укладенні із споживачами договорів про постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

Згідно з п. 2 Постанови № 1052 у цьому Порядку наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

основний споживач - споживач електричної енергії або власник електричних мереж, який передає частину електроенергії своїми технологічними електричними мережами субспоживачам;

споживач електричної енергії (споживач) - юридична або фізична особа - підприємець, населення, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору з постачальником електричної енергії;

субспоживач - споживач, якому електрична енергія постачається постачальником електричної енергії через мережі електропередавальних організацій та технологічні електричні мережі основного споживача, до мереж якого приєднані електроустановки споживача (субспоживача);

точка продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відповідно до умов договору про постачання електричної енергії або про купівлю-продаж електричної енергії відбувається перехід права власності на електричну енергію.

Пунктом 3 Постанови № 1052 (в редакції станом на 2018 рік) було визначено, що споживачі електричної енергії розподіляються на два класи.

До 1 класу відносяться споживачі, які:

1) отримують електричну енергію від постачальника електричної енергії в точці продажу електричної енергії із ступенем напруги 27,5 кВ та вище;

2) приєднані до шин електростанцій (за винятком ГЕС, які виробляють електроенергію періодично), а також до шин підстанцій електричної мережі напругою 220 кВ і вище, незалежно від ступенів напруги в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу;

3) є промисловими підприємствами із середньомісячним обсягом споживання електричної енергії 150 млн. кВт.год. та більше на технологічні потреби виробництва, незалежно від ступенів напруги в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу;

4) є промисловими підприємствами, що збільшили обсяг річного споживання більш ніж утричі порівняно з 2008 роком або ввели нові виробничі потужності після 2008 року, та місячне споживання яких складає понад 20 млн кВт·год на технологічні потреби виробництва, незалежно від ступенів напруги в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу.

До 2 класу відносяться споживачі, які отримують електричну енергію від постачальника електричної енергії в точці продажу електричної енергії із ступенем напруги нижче 27,5 кВ, крім випадків, передбачених підпунктом 3.1 цього Порядку.

Таким чином, згідно з Порядком, споживачі електричної енергії поділяються на два класи І та II, де споживачі 1-го класу напруги отримують електричну енергія на 25-30% дешевшу ніж споживачі ІІ-го класу напруги.

Наприкінці 2018 року, у відповідність до Закону України «Про ринок електричної енергії», діяльність постачальників електричної енергії переформатована у надання послуг з розподілу електричної енергії. Тобто постачальники електричної енергії стають операторами систем розподілу електричної енергії (ОСР).

У межах Харківської області Акціонерне товариство «Харківобленерго» стає ліцензованим Оператором системи розподілу електричної енергії (ОСР).

11.12.2018 Постановою НКРЕКП № 1845 затверджені тарифи на послуги з розподілу електричної енергії за кожним класом споживача.

01.01.2019 між КП «Харківводоканал» та AT «Харківобленерго» як ОСР, уклали Договори про надання послуг з розподілу електричної енергії № 4 та № 1.01, за якими КП «Харківводоканал» є споживачем послуг AT «Харківобленерго» з розподілу електричної енергії. Вказані Договори були укладені у відповідності до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», шляхом приєднання до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» № 1825 від 06.09.2019, яка набрала чинності 09.09.2019, (далі - Постанова № 1825), внесено до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13 серпня 1998 року N 1052, такі зміни:

1) пункти 1 та 2 викласти в такій редакції:

"1. Цей Порядок обов`язковий для застосування споживачами та учасниками ринку електричної енергії, які уклали договори про розподіл електричної енергії з операторами системи розподілу.

2. У цьому Порядку терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про ринок електричної енергії" та Правилах роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N 312.";

2) у пункті 3:

у підпункті 3.1:

у підпункті 1 слова "постачальника електричної енергії в точці продажу електричної енергії" замінити словами "мереж оператора системи розподілу на електроустановки споживача на межі балансової належності";

підпункт 2 викласти в такій редакції:

"2) приєднані до шин електростанцій (за винятком суб`єктів господарювання, що виробляють електричну енергію з альтернативних джерел, а саме з енергії сонячного випромінювання, біогазу, біомаси, енергії вітру та мікро-, міні- та малими гідроелектростанціями);";

у підпункті 3 слова "в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу" замінити словами "на межі балансової належності";

підпункт 4 виключити;

у підпункті 3.2 слова "від постачальника електричної енергії в точці продажу електричної енергії" замінити словами "на межі балансової належності";

3) у пункті 4 слова "декількома точками продажу з" виключити, а слова "по кожній точці продажу електричної енергії" замінити словами "за кожною межею балансової належності";

4) пункт 5 виключити.

На думку позивача, абзац 6 (щодо виключення підпункту 4 з підпункту 3.1 пункту 3 Порядку) пункту 2 частини 1 Постанови НКРЕКП від 06.09.2019 №1825 «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» прийнятий в порушення обов`язкових до виконання норм Закону №1540 та без врахування інтересів і забезпечення балансу діяльності підприємств, які здійснюють соціально значимі функції життєзабезпечення міст та обласних центрів - надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, в умовах штучного збільшення ціни на послуги з розподілу електричної енергії.

Позивач не погоджується з абзацом 6 підпункту 2 пункту 1 постанови від 06.09.2019 № 1825 щодо виключення пп. 4 пп.3 п.3 Порядку № 1052, який передбачав, що до 1 класу відносяться споживачі, які, зокрема, є промисловими підприємствами, що збільшили обсяг річного споживання більш ніж утричі порівняно з 2008 роком або ввели нові виробничі потужності після 2008 року, та місячне споживання яких складає понад 20 млн кВт·год на технологічні потреби виробництва, незалежно від ступенів напруги в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу.

Вказана незгода позивача стала підставою для звернення з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що внесення НКРЕКП змін до Постанови НКРЕ від 13.08.1998 № 1052 та виключення з тексту «Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» пп. 4 пп. 3.1 п. 3, яким були визначені критерії віднесення споживачів до І класу напруги, свідчить про порушення державним регулятором принципів належного урядування.

Позиція Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг та AT «Харківобленерго» спільна у тому, що КП «Харківводоканал», на їх думку, відповідає характеристиками ІІ-го класу споживачів електричної енергії.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження НКРЕКП у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» № 1540-VIII (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Закону № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням. Роботу регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

Згідно статті 3 Закону № 1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Частинами першою, другою статті 14 Закону № 1540-VIII встановлено, що засідання регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 14 Закону № 1540-VIII, а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, які за своєю правовою природою не є санкціями у розумінні Закону № 1540-VIII. При цьому основною формою роботи НКРЕКП як колегіального органу є засідання регулятора.

Згідно з статтею 1 Закону «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», регуляторний акт - це:

- прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

- прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Оскаржувана постанова НКРЕКП від 06.09.2019 №1825 підпадає під визначення поняття регуляторного акта.

24.06.2019 на офіційному веб-сайті НКРЕКП було розміщено Повідомлення про оприлюднення проекту, що має ознаки регуляторного акту - постанови НКРЕКП «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенем напруги». За змістом Проекту вказаного регуляторного акту вбачається, що Регулятор, окрім іншого, переслідує мету скорочення ознак споживачів 1-го класу напруги шляхом виключення пп.4 пп.3.1 п. 3 Порядку № 1052.

Згідно пункту 3.2 глави 3 Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017 № 866 (далі - Порядок № 866), у разі отримання зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП, що має ознаки регуляторного акта, їх розгляд проводиться після закінчення строку подання зауважень та пропозицій та їх оприлюднення.

Відповідно до встановленого терміну, зауваження та пропозиції до оприлюдненого проекту змін до Порядку № 866 приймались НКРЕКП до 25.07.2019.

09.07.2019 КП «Харківводоканал» надіслано лист вих. № 01-01-23/4050-19 до НКРЕКП (а.с.48-50 т.1) з пропозиціями та обґрунтуванням щодо неможливості виключення підпункту 3.1 пункту 3 Постанови №1052, оскільки такі зміни призведуть до фінансових обтяжень споживачів послуг з централізованого водопостачання й водовідведення, 80% з яких це населення. КП «Харківводоканал» вказувало на свою належність до споживачів 1 класу.

Також до вказаного листа позивачем було додано таблицю зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП (а.с.51-52 т.1)

КП «Харківводоканал» запропоновано залишити пп.4 пп. 3.1 п. 3 Порядку № 1052 та викласти у такій редакції: «є промисловими підприємствами, що до 01.01.2019 року збільшили обсяг річного споживання більш ніж утричі порівняно з 2008 роком або ввели нові виробничі потужності після 2008 року, та їх місячне споживання електричної енергії від мереж оператора системи розподілу складає понад 20 млн кВт год на технологічні потреби виробництва, незалежно від ступенів напруги в точках комерційного обліку».

Пунктом 3.3 Порядку № 866 визначено, що після опрацювання зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП, що має ознаки регуляторного акта, розробник за погодженням з Головою або членом НКРЕКП відповідно до розподілу обов`язків надає до відділу інформації та комунікацій з громадськістю НКРЕКП для розміщення на офіційному веб-сайті НКРЕКП у мережі Інтернет.

Як встановлено, зауваження та пропозиції надані КП «Харківводоканал» листом від 09.07.2019 № 01-01-23/4050-19 до проекту постанови НКРЕКП «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» були включені до узагальненого переліку зауважень та пропозицій.

20.08.2019 на офіційному веб-сайті НКРЕКП оприлюднено узагальнені зауваження і пропозиції до проекту постанови щодо змін до «Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» за посиланням (http://www.nerc.gov.ua/?news=9342).

27.08.2019 в приміщенні НКРЕКП було проведено відкрите обговорення отриманих пропозицій та зауважень до проекту рішення НКРЕКП, що має ознаки регуляторного акта - постанови НКРЕКП «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги».

За результатами відкритого обговорення складено протокол отриманих пропозицій та зауважень до проекту рішення від 27.08.2019 № 89-п (а.с.53-54 т.1), а також складено Таблицю узгоджених позицій до проекту регуляторного акту Постанови НКРЕКП «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» (а.с.55-62 т.1).

Пропозиції КП «Харківводоканал», щодо неможливості виключення зі складу споживачів, які відносяться до I класу, промислових підприємств, що збільшили обсяг річного споживання більш ніж утричі порівняно з 2008 роком або ввели нові виробничі потужності після 2008 року, та місячне споживання яких складає понад 20 млн кВт·год на технологічні потреби виробництва, були відхилені.

На сторінці 6 таблиці узгоджених позицій щодо проекту змін до Порядку № 1052 (а.с.60 т.1) НКРЕКП зазначено, - «Не враховано. Відповідно до проведеного аналізу та інформації наданої від операторів системи розподілу, підприємства із зазначеними характеристиками відсутні».

Разом з тим, Позивач посилається на постанову Верховного Суду від 28.05.2019 у справі № 922/1545/18 за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про внесення змін до договору, якою касаційну скаргу АТ «Харківобленерго» залишено без задоволення, постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.02.2019 у справі № 922/1545/18 залишено без змін.

У зазначеній постанові Верховний Суд погодився з позицією судів попередніх судових інстанцій, що КП «Харківводоканал» є промисловим підприємством у розумінні пункту 3.1 Порядку, ввело нові виробничі потужності, які наразі використовуються та споживають електричну енергію для виробничих потреб, а також у порівнянні з обсягом річного споживання електричної енергії за 2008 рік у кількості 65 313 209 кВт/год, упродовж періоду 2014-2017 років щорічно споживало обсяги електричної енергії більш ніж у тричі у порівнянні з 2008 роком, в щомісячному обсязі понад 20 млн кВт/год на технологічні потреби виробництва послуг з водопостачання та водовідведення, починаючи з січня 2014 року по жовтень 2017 року.,

Крім того, обставини щодо відповідності КП «Харківводоканал» критеріям для споживачів 1 класу напруги у контексті вимог пп.4 пп.3.1 п.3 Порядку № 1052 також встановлено у справі № 922/4198/17.

Отже, виключення пп.4 пп.3.1 п.3 Порядку № 1052 з підстав відсутності підприємств, які відповідають вимогам зазначеної норми є необґрунтованим, оскільки на території України, на час прийняття оскаржуваної Постанови № 1825 існував щонайменше один суб`єкт господарювання, який виправдовує доцільність існування пп.4 пп.3.1 п.3 Порядку № 1052.

Верховний Суд у справі № 922/4198/17 погодився із висновком судів попередніх інстанцій про наявність правових підстав для задоволення позову КП «Харківводоканал» у зв`язку зі встановленням обставин щодо відповідності КП «Харківводоканал» 1 класу споживачів, а отже неправомірності застосування АТ «Харківобленерго» у рахунках за спірний період (листопад 2014 -жовтень 2017 років) тарифів для 2 класу напруги.

Положення пп.4 пп.3.1 п.3 Порядку № 1052 визначали, що споживачем електричної енергії 1-го класу є промислові підприємствами, що збільшили обсяг річного споживання більш ніж утричі порівняно з 2008 роком або ввели нові виробничі потужності після 2008 року, та місячне споживання яких складає понад 20 млн кВт год на технологічні потреби виробництва, незалежно від ступенів напруги в точці продажу електричної енергії електропостачальною організацією споживачу.

У 2019 році місячне споживання електричної енергії КП «Харківводоканал» складало понад 20 млн.кВт/год на технологічні потреби виробництва. У 2019 році споживання електричної енергії на технологічні потреби виробництва КП «Харківводоканал» складали (рядок 1 + рядок 4 Узагальнюючої таблиці по місячно): січень 2019 року - 27 451 000 кВт/год; лютий 2019 року - 24 464 кВт/год; березень 2019 року- 25 853 000 кВт/год; квітень 2019 року - 22 984 000 кВт/год; травень 2019 року - 22 419 000 кВт/год; червень 2019 року - 22 484 000 кВт/год; липень 2019 року - 22 825 000 кВт/год; серпень 2019 року - 22 144 000 кВт/год; вересень 2019 року - 22 334 000 кВт/год; жовтень 2019 року - 23 348 000 кВт/год; листопад 2019 року - 23 561 000 кВт/год; грудень 2019 року - 24 709 000 кВт/год. Тобто по-місячний показник споживання електричної енергії КП «Харківводоканал» на технологічні потреби у 2019 році складав понад 20 млн кВт/год.

Таким чином, у 2019 році КП «Харківводоканал» безпосередньо відповідало ознаками споживача 1-го класу напруги у порядку пп.3.1 п.3 Порядку № 1052, оскільки було та є промисловим підприємством, у 2019 році збільшило обсяги споживання електричної енергії утричі порівняно з 2008 роком та по-місячно споживало електроенергію понад 20 млн. кВт/год у 2019 році, що спростовує доводи апелянтів про відповідність Позивача характеристикам ІІ-го класу споживачів електричної енергії.

Під час проведення відкритого обговорення отриманих пропозицій та зауважень до проект рішення НКРЕКП, «Про внесення змін до Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» була зазначена позиція представників КП «Харківводоканал» щодо положень проекту Постанови, зокрема, що виключення з Порядку підпункту 4 підпункту 3.1. пункту 3 може призвести до переходу підприємства з 1 класу на 2 клас споживання електричної енергії та зростання тарифу КП «Харківводоканал».

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції що внесення НКРЕКП змін до постанови НКРЕ від 13.08.1998 № 1052 та виключення з тексту «Порядку визначення класів споживачів електричної енергії, диференційованих за ступенями напруги» пп. 4 пп. 3.1 п. 3, яким були визначені критерії віднесення споживачів до І класу напруги, свідчить про порушення державним регулятором принципів належного урядування.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Акціонерного товариства «Харківобленерго» та Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.04.2020 у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, треті особи - Асоціація «Укрводоканалекологія», Акціонерне товариство «Харківобленерго» про визнання протиправним та нечинним абз. 6 п.п 2 п.1 Постанови від 06.09.2019р. № 1825 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.04.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. І. Шурко

Повний текст постанови виготовлено 22.09.2020