Справа № 480/394/20
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 вересня 2020 р. Справа № 480/394/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кравченка Є.Д.,
за участю секретаря судового засідання - Заіченко А.М.,
представника позивача - Потапенко Н.І.,
представника відповідачів - Савченко І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/394/20
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОТОН-С"
до Головного управління ДПС у Сумській області, Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОТОН-С" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Сумській області, в якому просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23 грудня 2019 року № 1396424/40136778, № 1395653/40136778, № 1396306/40136778, якими було відмовлено у реєстрації розрахунків коригування № 21 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 4 від 11 лютого 2019 року, № 22 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року, № 26 від 27 жовтня 2019 року до податкової накладної № 6 від 13 лютого 2019 року;
- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби в Сумській області зареєструвати датою направлення до органу ДПС в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування, складені ТОВ «АГРТОН-С»: № 21 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 4 від 11 лютого 2019 року, № 22 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року, № 26 від 27 жовтня 2019 року до податкової накладної № 6 від 13 лютого 2019 року.
Позовні вимоги мотивовані тим, що на реєстрацію підприємством надано розрахунки коригування до податкових накладних, але реєстрація їх була зупинена, оскільки вони відповідають вимогам пп. 2.5. п.2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.
Позивачем було надано пояснення з копіями відповідних документів та документи про підтвердження інформації, зазначеної у розрахунках коригування по податковим накладним, реєстрацію яких зупинено, але розрахунки коригування не були зареєстровані, та було прийнято рішення про відмову в їх реєстрації.
Із рішеннями про відмову в реєстрації розрахунків коригування позивач не погоджується та вважає його таким, що не відповідає вимогам законодавства. Позивач вважає, що зупинення реєстрації податкової накладної ДПС, здійснено з підстав, що не передбачені законодавством, оскільки у відповідній квитанції фіскальним органом не вказано чіткого критерію оцінки ступеня ризиків, конкретного переліку документів, який необхідно надати. Позивачем були направлені всі необхідні документи про підтвердження реальності здійснення операцій. Позивач стверджує, що оскаржувані рішення не містить чітких визначень підстав для прийняття Комісією ГУ ДПС у Сумській області рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригувань, будь-якого обґрунтування такого рішення не наведено.
Представник відповідачів подав суду відзиви на позовну заяву, в яких проти позову заперечував, виходячи з наступного.
Реєстрація спірних розрахунків коригування була зупинена в зв`язку з її відповідністю вимогам пп. 2.4, 2.5 п. 2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Про зупинення реєстрації вказаних розрахунків коригування зазначено в отриманих позивачем квитанціях про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в яких вказано, також, на необхідність надання платником податку пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. У отриманих позивачем квитанціях про зупинення реєстрації розрахунків коригування зазначено критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого було зупинено реєстрацію розрахунків коригування.
Враховуючи необхідність надання платником податків на розгляд комісії, уповноваженої на прийняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, документів, зазначених у пункті 14 Порядку, комісією регіонального рівня (Головного управління ДПС у Сумській області) за результатами розгляду наданих позивачем документів було прийнято рішення про відмову у реєстрації розрахунків коригування.
Відповідачі вважають, що прийняті комісією Головного управління ДПС у Сумській області спірні рішення є законними за формою та змістом і обґрунтованим недостатністю тих документів, які надавались позивачем на підтвердження реальності здійснення господарських операцій.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 21 листопада 2018 року між TOB «АГРОТОН-С» (Продавець) та TOB «РЕАЛ-ТРЕНД» (Покупець) було укладено договір купівлі-продажу № Ф-3. Предметом договору сторонами визначено «продаж пшениці та ріпаку врожаю 2019 року, вироблених Продавцем». Відповідно до п. 4.1 даного Договору Покупець сплачує Продавцеві 100% передоплати в безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Покупця (а.с. 9-14).
ТОВ «АГРОТОН-С» були виписані податкові накладні:
Додатковою угодою № 21 від 21 жовтня 2019 року до договору купівлі-продажу № Ф-3 від 21 листопада 2018 року внесено зміни і визначено предметом купівлі-продажу «пшеницю, рапс, соняшник та кукурудзу в кількості не менше ніж 500 тон» (а.с. 15).
Поставка продукції відбулась по видаткових накладних:
Через зміну номенклатури фактично поставленої продукції проти номенклатури, визначеної в податкових накладних по отриманій попередній оплаті від покупця позивачем було виписано розрахунки коригування:
- № 21 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 4 від 11 лютого 2019 року (а.с. 46-47);
- № 22 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року (а.с. 49-50);
- № 26 від 27 жовтня 2019 року до податкової накладної № 6 від 13 лютого 2019 року (а.с. 52-53).
11.12.2019 ТОВ «АГРОТОН-С» направило для реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних вищевказані розрахунки коригування, проте отримало електронні квитанції про зупинення реєстрації цих розрахунків коригування з посиланням на те, що:
- сума компенсації вартості товару/послуги за кодом УКТЗЕД/ДКПП 1205, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає вимогам пп. 2.5 п. 2 «Критеріїв ризиковості здійснення операцій», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН ( стосовно розрахунку коригування № 21 від 24 жовтня 2019 року) (а.с. 48);
- у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 1005, що відповідає вимогам пп. 2.4 п.2 "Критеріїв ризиковості здійснення операцій". Сума компенсації вартості товару/послуги за кодом УКТЗЕД/ДКПП 1205, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає вимогам пп. 2.5 п. 2 «Критеріїв ризиковості здійснення операцій», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН (стосовно розрахунку коригування № 22 від 24 жовтня 2019 року) (а.с. 51);
- у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 1005, що відповідає вимогам пп. 2.4 п.2 "Критеріїв ризиковості здійснення операцій". Сума компенсації вартості товару/послуги за кодом УКТЗЕД/ДКПП 1205, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає вимогам пп. 2.5 п. 2 «Критеріїв ризиковості здійснення операцій», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН (стосовно розрахунку коригування № 26 від 27 жовтня 2019 року) (а.с. 54).
18.12.2019 позивачем було надано ГУ ДПС у Сумській області повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК (а.с. 68), до якого було додано наступні документи: податкова накладна від 12.02.2019 № 5; видаткова накладна від 27.10.2019 № 119; рішення про врахування/неврахування Таблиці даних платника податків; видаткова накладна від 24.10.2019 р. № 116; видаткова накладна від 25.09.2019 № 73; пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у розрахунках коригування (а.с. 64-67); договір купівлі-продажу з відстрочкою поставки № Ф-3 від 21.11.2018; платіжне доручення № 1770 від 11.02.2019; товарно-транспортна накладна від 155316 від 27.10.2019; платіжне доручення № 36 від 12.02.2019; платіжне доручення № 80 від 12.02.2019; платіжне доручення № 1781 від 13.02.2019; платіжне доручення № 1783 від 13.02.2019; звіт про посівні площі сільськогосподарських культур; звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід, винограду; податкова декларація платника єдиного податку четвертої групи за 2019 рік; податкова накладна від 11.02.2019 № 4; податкова накладна від 13.02.2019 № 6.
За результатами розгляду наданих позивачем письмових пояснень та документів, Комісією ГУ ДПС в Сумській області прийнято:
- рішення від 23.12.2019 № 1396424/40136778 про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 22 від 24 жовтня 2019 року (а.с. 6);
- рішення від 23.12.2019 № 1395653/40136778 про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 21 від 24 жовтня 2019 року (а.с. 7);
- рішення від № 1396306/40136778 про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 26 від 27 жовтня 2019 року (а.с. 8).
Підставами відмови у реєстрації розрахунків коригування у спірних рішеннях зазначено відсутність додаткової угоди, щодо зміни номенклатури товарів з покупцем; відсутність товарно-транспортних накладних; відсутність видаткових накладних на ріпак та пшеницю; відсутність розрахункових документів (оборотно-сальдова відомість по рахунку 361).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають в процесі складення та реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, регулюються зокрема положеннями статті 201 Податкового кодексу України.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Положенням пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування: реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.
Положеннями ж пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
При цьому, зазначені норми податкового законодавства кореспондуються і з положеннями Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок № 177, який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 10 Порядку №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
В силу вимог пунктів 12 та 13 Порядку № 117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій (ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з вимогами пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Пунктом 15 Порядку № 117 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Пунктом 16 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з вимогами пунктів 18 - 20 Порядку № 117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до вимог пункту 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Обґрунтовуючи свої вимоги про безпідставність оскаржуваних рішень, позивач зазначає, що інформація, яка зазначена у розрахунках коригування, відповідає дійсності та належним чином підтверджується первинними документами, які надавались відповідачу разом з письмовими поясненнями.
Проте, суд не погоджується із даним твердженням позивача, з огляду на наступне.
Згідно розрахунку коригування № 21 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 4 від 11 лютого 2019 року відмінусовано ріпак у кількості 5,982 тони та додано кукурудзу 3 класу у кількості 25,624656 тон.
Отже, згідно даної податкової накладної позивач мав би поставити покупцю ріпак, пшеницю та кукурудзу 3 класу.
Як вбачається із податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року на суму 900000,00 грн. в т.ч. ПДВ -150000,00 грн., до опису (номенклатури) товарів продавця включено пшеницю у кількості 94,736842 тони та ріпак кількістю 31,304359 тон.
Згідно розрахунку коригування № 22 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року відмінусовано ріпак у кількості 31,304359 тон., додано кукурудзу 3 класу у кількості 118,965344 тон. та ріпак у кількості 3,532251 тон.
Отже, згідно даної податкової накладної позивач мав би поставити покупцю ріпак, пшеницю та кукурудзу 3 класу.
Отже, згідно даної податкової накладної позивач мав би поставити покупцю ріпак, пшеницю та кукурудзу 3 класу.
Однак, жодних первинних документів, які б підтверджували факт поставки ріпака та пшениці позивачем не надано та матеріали справи не містять.
У судовому засіданні представник позивача не заперечував той факт, що ріпак та пшениця взагалі не поставлялись покупцю.
Крім того, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на, те, що з оскаржуваних рішень не вбачається підстав для відмови в здійсненні реєстрації, зважаючи на відсутність зазначення конкретного документа, якого не вистачає або який складено з порушеннями.
Суд не погоджується із даним аргументом позивача та зазначає наступне.
Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначена Порядком № 117 (додаток 2 до Порядку).
Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути конкретно вказані.
Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, настанов для їх розв`язання що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Наведена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі № 822/1878/18.
В оскаржуваних рішеннях від 23 грудня 2019 року № 1396424/40136778, № 1395653/40136778, № 1396306/40136778, у графі "Додаткова інформація" конкретно зазначено документи, яких позивачем не надано, а саме: відсутня додаткова угода щодо зміни номенклатури товарів з покупцем; відсутні товарно-транспортні накладні; відсутні видаткові накладні на ріпак та пшеницю; відсутні розрахункові документи (оборотно-сальдова відомість по рахунку 361).
Разом з тим, з аналізу рішень про відмову у реєстрації розрахунків коригування контролюючого органу вбачається, що в них чітко зазначено, яких саме первинних документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію розрахунків коригування № 21 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 4 від 11 лютого 2019 року, № 22 від 24 жовтня 2019 року до податкової накладної № 5 від 12 лютого 2019 року, № 26 від 27 жовтня 2019 року до податкової накладної № 6 від 13 лютого 2019 року.
Враховуючи викладене, суд вважає, що рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23 грудня 2019 року № 1396424/40136778, № 1395653/40136778, № 1396306/40136778 є обґрунтованими, правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.
Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На виконання вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідачем доведено належними та допустимими доказами правомірність прийнятих ним рішень.
Натомість, позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи спростовані фактичними обставинами справи.
З урахуванням вищезазначеного у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОТОН-С" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Д. Кравченко

Повний текст рішення складений та підписаний 24.09.2020.