Справа № 360/2864/20
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2020-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

25 вересня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/2864/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі постанови №1034 від 03.06.2020, у відповідності до п. 2 ч. 8 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», відповідачем проведено позапланову невиїзну перевірку ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

За результатами перевірки відповідачем було складено акт №181 від 12.06.2020, яким відповідачем було зафіксовано порушення ліцензійних умов провадження господарської діяльності у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, які, нібито, мали місце в процесі господарської діяльності позивача в період з 01.01.2018 по 01.05.2020. На підставі зазначених в акті порушень, відповідачем було винесено постанову №1238 від 30.06.2020 про накладення штрафу у розмірі 17 000,00 грн. за порушення ліцензійних умов провадження господарської діяльності у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.Крім того, враховуючи норми статті 3 Закону України від 02.09.2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», дії відповідача щодо здійснення державного контролю у сфері господарської діяльності відносно позивача є незаконними, а, отже, і рішення прийняті за результатами таких заходів є протиправними та підлягають скасуванню в повному обсязі.

До того ж, штрафні санкції, розмір і порядок їх стягнення за порушення суб`єктом господарювання ліцензійних умов у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення підпадають під дію ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України.

Відповідно до акту №181 від 12.06.2020 порушення ліцензійних умов мало місце в період з 01.01.2018 по 01.05.2020. Тобто, для порушень зафіксованих в акті, які мали місце до 30.06.2019, сплинув строк для застосування адміністративно-господарських санкцій, оскільки постанову було винесено 30.06.2020.

На підставі вищевикладеного позивач просив суд визнати протиправною та скасувати постанову №1238 від 30.06.2020 про накладення штрафу у розмірі 17 000,00 грн., винесену Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Ухвалою суду від 03 серпня 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 41-42).

Відповідач не погодився з позовом та надав письмовий відзив на позовну заяву (а. с. 47-54), в обґрунтування якого зазначено наступне.

30.06.2020 НКРЕКП на засіданні, яке проводилося у формі відкритого слухання, було прийнято постанову від 30.06.2020 № 1238 «Про накладення штрафу на ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» за порушення законодавства у сфері централізованого водопостачання та централізованого водовідведення та здійснення заходів державного регулювання», також розміщену на офіційному вебсайті НКРЕКП у мережі Інтернет. ПРАТ «СДО Азот» не надало звітність до НКРЕКП на сьогоднішній день та не виконало вимоги постанови НКРЕКП від 30.06.2020 №1238. Посилання позивача на обмеження передбачені згідно Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» є безпідставними, оскільки ПРАТ «СДО Азот» не було підтверджено настання форс-мажорних обставин у 2018-2020 роках, відповідно до норм визначених статтею 10 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».Суб`єкт господарювання не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення. На підставі викладеного вище, твердження позивача стосовно пропущення НКРЕКП строку для застосування адміністративно-господарських санкцій є безпідставними, та такими що не відповідають законодавству.На підставі вищевикладеного відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-79 КАС України, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що дійсно на виконання постанови НКРЕКП від 03.06.2020 № 1034 (а. с. 202-204) та посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 03.06.2020 № 236 (а.с.173-174), з 09.06.2020 по 12.06.2020 Комісією була проведена позапланова невиїзна перевірка дотримання Позивачем вимог законодавства у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01.01.2018 по 01.05.2020, за результатами проведення якої був складений Акт від 12.06.2020 № 181 (а.с.175-181).

За висновками перевірки встановлено, що ПрАТ «СДО АЗОТ» до НКРЕКП та до відділу НКРЕКП у Харківській області не надавалась звітність:

- № 4-НКРЕКП (місячна) за січень-грудень 2018 року, січень-грудень 2019 року, січень-квітень 2020 року;

- № 9-НКРЕКП (квартальна) - за І-ІV квартали 2018 року, І- ІV квартали 2019 року та І квартал 2020 року;

- № 5-НКРЕКП (місячна) - вересень - грудень 2018 року, січень-грудень 2019 року та січень-березень 2020 року;

- № 6-НКРЕКП (квартальна), № 8:НКРЕКП (квартальна) - І, III, IV квартали 2018 року, І ІV квартали 2019 року та І квартал 2020 року;

- № 11 -НКРЕКП (річна), № 12-НКРЕКП (річна) - за 2018 та 2019 роки.

30.06.2020 за результатами розгляду Акту на засіданні Комісії, яке було проведено у формі відкритого слухання, відповідно до статей 19 та 22 Закону про НКРЕКП та статті 17 Закону України «Про природні монополії» була прийнята постанова НКРЕКП № 1238, якою на Позивача накладений штраф у розмірі 17 000 грн. та зобов`язано у термін до 01 серпня 2020 року подати до НКРЕКП до Відділу НКРЕКП у Харківській області звіти (а.с.205-208).

Приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» з 21.10.2011 по 21.10.2016 здійснювало ліцензовану діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення на підставі ліцензії АА 149635 від 01.11.2011 (а.с. 30).

Постановою НКРЕКП від 12.07.2016 №1252, переоформлено ліцензію АА №149635 на право провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та водовідведення, видану Приватному акціонерному товариству «Сєвєродонецьке об`єднання Азот», на безстрокову. Ліценція АА №149635 визнано недійсною (а.с. 32).

Вирішуючи питання щодо правомірності прийняття Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постанови про накладення штрафу суд враховує наступні норми права.

Статтею 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі -Закон про НКРЕКП) визначені особливості здійснення державного контролю на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно частини 1 вказаної статті Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора (ч. 2 ст. 19 Закону про НКРЕКП).

Під час здійснення державного контролю Регулятор має право:

1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов;

2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу;

3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю;

4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю;

5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень;

6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом (ч. 4 ст. 19 Закону про НКРЕКП).

Згідно ч. 5 ст. 19 Закону про НКРЕКП за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі.

У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Закону про НКРЕКП, підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Закону про НКРЕКП, позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:

1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;

2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах;

3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;

5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;

6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Згідно з пп. 11, 12 ч. 1 ст. 17 Закону про НКРЕКП, для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов;

розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства;

Відповідно до статті 22 Закону про НКРЕКП, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання".

Адміністративні стягнення застосовуються до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суб`єкт господарювання не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

Суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.

За заявою суб`єкта господарювання, на якого накладено штраф, Регулятор своїм рішенням має право відстрочити або розстрочити сплату накладеного ним штрафу.

За кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора.

Суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України.

Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу.

У разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну відповідальність за несвоєчасне надання інформації, необхідної для виконання покладених на Регулятора завдань, ненадання інформації або надання завідомо недостовірних даних, невиконання або несвоєчасне виконання рішень Регулятора в порядку, встановленому Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про природні монополії», Національні комісії регулювання діяльності суб`єктів природних монополій накладають штрафи на суб`єктів природних монополій за:

несвоєчасне надання інформації органам, які регулюють діяльність суб`єктів природних монополій, - у розмірі до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

ненадання інформації органам, які регулюють діяльність суб`єктів природних монополій, або надання завідомо недостовірних даних - у розмірі до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

невиконання або несвоєчасне виконання рішень органів, які регулюють діяльність суб`єктів природних монополій, та порушення умов та правил здійснення підприємницької діяльності у сферах природних монополій та на суміжних ринках (ліцензійних умов) - у розмірі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Штрафи на суб`єктів природних монополій, що провадять діяльність на ринках електричної енергії та/або на ринку природного газу, накладаються за порушення та в розмірах, визначених законами України "Про ринок електричної енергії" і "Про ринок природного газу" відповідно.

З урахуванням вищевикладеного, підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «СДО АЗОТ» стало невиконання ліцензіатом законодавства у сфері централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

Порушення вимог законодавства та ліцензійних умов, які виявлені під час перевірки ПрАТ «СДО АЗОТ» не були усунуті, пояснення до акта перевірки у встановлений строк ПрАТ «СДО АЗОТ» не надано. Крім того, позивач в позовній заяві не наводить підстав необґрунтованості виявлених порушень під час перевірки.

Таким чином, постанова НКРЕКП від 30.06.2020 № 1238 «Про накладення штрафу на ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» за порушення законодавства у сфері централізованого водопостачання та централізованого водовідведення» прийнята Комісією з дотриманням вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про природні монополії», на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законами України.

Посилання позивача на Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (Закон №1669) та на знаходження позивача на період перевірки на території здійснення антитерористичної операції суд не приймає з наступних підстав.

Відповідно до статті 3 Закону № 1669, органам і посадовим особам, повноваженим законами здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, у період та на території проведення антитерористичної операції тимчасово забороняється проведення планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, крім позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності віднесені до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику.

Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначає правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону про НКРЕКП регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема:

1) у сфері енергетики:

діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії;

діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності;

діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу;

діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом;

2) у сфері комунальних послуг:

діяльності з виробництва теплової енергії на теплогенеруючих установках, включаючи установки для комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами);

діяльності у сфері централізованого водопостачання та водовідведення в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами).

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 2 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.

З аналізу зазначених норм вбачається, що державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності провадиться на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, а державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Судом встановлено, що позапланова невиїзна перевірка дотримання Приватним акціонерним товариством «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» вимог законодавства у сфері з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення здійснювалась Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», тобто органами і посадовими особами, проводився державний контроль за діяльністю суб`єкта господарювання саме у сферах енергетики та комунальних послуг, а не у сфері господарської діяльності.

Оскільки державний контроль за діяльністю позивача здійснювався саме у сферах енергетики та комунальних послуг, а не у сфері господарської діяльності, норми Закону № 1669 на спірні правовідносини не застосовується.

Крім того, м. Сєвєродонецьк Луганської області відноситься до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого розродженням Кабінету Міністрів України від 23 січня 2019 р. № 28-р, тобто цим переліком визначені населенні пункти, на території яких здійснювалася антитерористична операція, а не населенні пункти на яких здійснюється зараз антитерористична операція.

Щодо посилання позивача на ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України, для порушень зафіксованих в акті, які мали місце до 30.06.2019 сплинув строк для застосування адміністративно-господарських санкцій, оскільки постанову було винесено 20.06.2020, суд зазначає наступне.

Згідно статті 250 Господарського кодексу України адміністративно - господарські санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Частинами 2 та 3 статті 250 Господарського кодексу України визначено, що дія цієї статті не поширюється на штрафні санкції, розмір і порядок, стягнення яких визначені Податковим кодексом України, законами України "Про валюту і валютні операції" "Про банки і банківську діяльність" та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на податкові та митні органи. Дія цієї статті не поширюється на адміністративно-господарські санкції, передбачені законами України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Відповідно до ч. 4 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання".

Адміністративні стягнення застосовуються до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суб`єкт господарювання не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

Оскільки постанову про накладення штрафу від 30.06.2020 №1238 НКРЕП винесено за порушення законодавства у сфері централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, тобто за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, необхідно застосовувати строки давності притягнення до відповідальності суб`єкта господарювання, які передбачені Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а саме п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

Тому, посилання позивача на порушення строку давності для застосування адміністративно-господарських санкцій відповідно до ч. 1 ст. 250 Господарського кодексу України, суд не приймає, оскільки в даному випадку строки давності для застосування адміністративно-господарських санкцій підлягають застосуванню саме норми Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а не норми Господарського кодексу України.

Таким чином, строк застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення, зазначені в акті від 12.06.2020 № 181, відповідачем не порушено.

Оскільки, матеріалами справи та нормами чинного законодавства, підтверджено правомірність проведення відповідачем позапланової невиїзної перевірки позивача та винесення постанови про накладення штрафу від 03.06.2020 №1034, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправною та скасування постанови №1238 від 30.06.2020 про накладення штрафу у розмірі 17000 грн.

У зв`язку із відмовою у задоволені позову судові витрати зі сплати судового збору позивачу не відшкодовуються.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 19, 20, 32, 77, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Ірметова