Справа № 140/8473/20
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року ЛуцькСправа № 140/8473/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГГА ТРАНС" до Поліської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕГГА ТРАНС" (далі - ТОВ "МЕГГА ТРАНС", позивач) звернулося з позовом до Поліської митниці Держмитслужби (далі - Поліська митниця Держмитслужби, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТОВ "МЕГГА ТРАНС" відповідно до укладеного зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 з компанією «LUTWA s.r.o.» було придбано причіп бортовий тентований, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 та ввезено його на митну територію України для проведення митного оформлення.

Позивачем 26.05.2020 для здійснення митного оформлення товару: причепу бортового тентованого, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 , що був у використанні, було оформлено та подано на митний пост «Ягодин» Поліської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA204120/2019/038672 від 26.05.2020 у якій митну вартість транспортного засобу визначено у розмірі 1 670,00 Євро та застосовано 1 метод визначення митної вартості товару за ціною контракту. У графі 45 митної декларації визначено митну вартість товару в сумі 49 279,03 грн, що еквівалентно 1 670,00 Євро.

Поліська митниця Держмитслужби, не погодившись із вказаною декларантом митною вартістю автомобіля, 27.05.2020 прийняла рішення №UA204120/2020/000181/2 про коригування митної вартості товарів, яким визначила митну вартість товару за резервним 6 методом у розмірі 5520,00 Євро з тих підстав, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку із неподанням декларантом додаткових документів, витребуваних органом доходів та зборів, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності та неточності, відсутні належні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена (підлягає сплаті) за ці товари.

Крім того, службовою особою Поліської митниці Держмитслужби видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/00677.

Позивач не погоджується з оскаржуваним рішенням та вважає його протиправним, посилаючись на те, що ним було надано усі документи, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за 1 (основним) методом, зокрема документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування та рахунок-фактуру (інвойс) від 19.05.2020 №116/2020, згідно з яким вартість транспортного засобу становить 1670,00 Євро.

Вказує на те, що ціна товару визначена в рахунках-фактурах (інвойсах) згідно умов поставки DAP Інкотермс 2010 включає в себе усі необхідні платежі, а тому декларант ТОВ «МЕГГА ТРАНС» не повинно надавати ще якісь додаткові документи щодо підтвердження вартості страхування чи транспортування імпортованого транспортного засобу, таким чином, твердження митного органу щодо витребування додаткових документів є безпідставним.

Крім того, до митного оформлення та безпосередньо до матеріалів справи долучалося платіжне доручення від 18.02.2020 про сплату 1670,00 Євро в адресу продавця компанії «LUTWA s.r.o.». Сплата відбулась згідно проформи від 14.02.2020.

Для здійснення процедури декларування товару надавалась експортна декларація країни відправлення, тобто документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення. Оскільки, країною відправлення є Чеська Республіка, то ціна в декларації визначена у розмірі 1670,00 Євро що відповідає сумі, зазначеній у вантажно-митній декларації, рахунку-фактурі, що надавались при декларуванні.

Також у рішенні про коригування митної вартості товарів вказано, що в наданому до митного оформлення свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 24.03.2020 № НОМЕР_2 власником транспортного засобу є «CSOB LEASING A.S.», разом з тим, відповідно до зовнішньоекономічного контракту продавцем є компанія «LUTWA s.r.o.».

Позивач стверджує, що враховуючи той факт, що транспортний засіб ввозився з країни Європейського Союзу Чеської Республіки, то експортер - «LUTWA s.r.o.» з метою спрощення процедури експорту, має можливість не переоформляти транспортний засіб на власне ім`я, а здійснити переоформлення відразу на покупця ТОВ «МЕГГА ТРАНС», про що свідчить також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 . Таким чином, ніяких протиправних дій ні з боку експортера, ні з боку ТОВ «МЕГГА ТРАНС» вчинено не було.

У графі 33 рішенні про коригуванні митної вартості товарів Поліська митниця Держмитслужби посилається на ВМД №UA205020/2019/23566 від 23.08.2019, з відомостей якої слідує що аналогічний транспортний засіб було розмитнено за ціною 6021,00 дол. США, що еквівалентно 5520 Євро. Такі відомості митний орган отримав з цінової інформації ПІК ЄАІС із врахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції, Фондом державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092.

Позивач звертає увагу суду, що при використанні інформації із цінової бази ЄАІС митний орган обов`язково повинен навести які саме числові значення визначення митної вартості товарів були нібито сумнівними чи такими, що дали підстави для сумнівів. Інформація з ЄАІС не може бути самостійною підставою для витребування митним органом додаткових документів з метою підтвердження заявленої митної вартості, якщо при цьому подані до митного оформлення разом з митною декларацією документи не містять розбіжностей, ознак підробки та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З огляду на це, вважає, що інформація цінової бази ЄАІС не може бути єдиною та беззаперечною підставою для коригування митої вартості товару.

Позивач зазначає, що тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів. Вважає, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості орган доходів і зборів повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів.

Натомість, митним органом не було надано жодного документа, який би підтвердив митну вартість на рівні 5520,00 Євро, визначену Поліською митницею Держмитслужби в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів.

З наведених підстав просить визнати протиправним та скасувати оскаржуване рішення Поліської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 16.06.2020 прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, відповідно до приписів статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 14.08.2020 ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено у даній справі підготовче засідання.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 14.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті 21.09.2020.

Представники позивача та відповідача у судове засідання на 21.09.2020 не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату час та місце розгляду справи. При цьому, представником позивача було подано клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Як визначено частиною четвертою статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З урахуванням наведених положень розгляд справи здійснено судом в порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

В поданому до суду відзиві на позов від 18.08.2020 №7.13-10/09/405 (а.с.76-80) представник відповідача позов не визнав, вважає, що вимоги викладені у ньому не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Під час здійснення митного контролю та митного оформлення товару: причепу бортового тентованого, що був у використанні, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 за митною декларацією №UA204120/2019/038672 від 26.05.2020 у митниці виникли обґрунтовані сумніви у повноті та достовірності відомостей про заявлену митну вартість товарів.

Під час опрацювання поданих декларантом разом з митною декларацією №UA204120/2019/038672 від 26.05.2020 документів щодо оформлення вказаного транспортного засобу встановлено, що подані декларантом документи містять розбіжності, а саме: відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 24.03.2020 № НОМЕР_2 власником транспортного засобу є «CSOB LEASING A.S», разом з цим, відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2020№ 14/02-2020 продавцем є інша юридична компанія «LUTWA s.r.o.»; заявлена вартість згідно рахунку-фактури №116/2020 від 19.05.2020 становить 1670 Євро, однак згідно поданої декларації країни відправлення №20CZ5600002CP1I8F4 20.05.2020 зазначена вартість 50 976 чеських крон, що в еквіваленті становить 1868,76 Євро.

Крім того, митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів, а саме, згідно цінової інформації ПІК ЄАІС «Цінова інформація» - МД UA205020/2019/23566 від 23.08.2019 митна вартість - 6021,00 дол. США, із врахуванням терміну експлуатації згідно Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, що у валюті контракту становить 5520,00 Євро.

У зв`язку із встановленими розбіжностями у наданих декларантом документах та з метою підтвердження заявленого рівня митної вартості імпортованого транспортного засобу, митницею 26.05.2020 направлено декларанту позивача електронне повідомлення з вимогою надати додаткові документи, а саме: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно формування вартості імпортованого товару на заявлених умовах поставки із врахуванням вартості придбання у третіх осіб; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); висновок про якісні та вартісні характеристики, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями.

Декларант позивача заявою від 27.05.2020 б/н повідомив митний орган про відсутність запитуваних документів та просив прийняти рішення про коригування митної вартості без врахування термінів передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

Звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Враховуючи вищевказані обставини, а також факт ненадання декларантом документів згідно переліку, Поліською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020. Митну вартість імпортованого товару визначено за резервним методом відповідно до ст. 64 МК України на підставі цінової інформації ПІК ЄАІС «Цінова інформація» - МД UA205020/2019/23566 від 23.08.2019 із врахуванням терміну експлуатації згідно Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фондом державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092) на рівні 6021,00 дол. США.

Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів було здійснено за МД від 28.05.2020 № UA204120/2020/039371 з врахуванням положень ст. 55 МК України.

З наведених підстав просив в задоволенні позову відмовити.

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази наявні в матеріалах справи дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що на підставі зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 ТОВ «МЕГГА ТРАНС» (Україна) придбало у компанії компанія «LUTWA s.r.o.» (Чехія) товар: причіп бортовий тентований, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 , бувший у використанні, кількість осей -2, повна маса 18000 кг, власна маса 5230 кг, вантажопідйомність 12770 кг, торговельна марка KRONE, країна виробник Німеччина.

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 2.3 контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 продавець продає та зобов`язується доставити транспортний засіб покупцю, а покупець зобов`язується прийняти транспортний засіб вказаний в інвойсі, який є невід`ємною частиною даного контракту. Товари по діючому контракту поставляються в кількості відповідно до інвойса. Поставки товару здійснюються па умовах DAP «Ягодин-Дорогуск» згідно з правилами "ІНКОТЕРМС" за редакцією 2010 року. Датою поставки вважається дата митного оформлення документів на території покупця. Кожна партія товару супроводжується інвойсом.

Відповідно до пунктів 3.1, 3.2, 3.3, 4.1, 4.2 контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 загальна вартість товару складає 1670,00 Євро. Ціна товару визначається у відповідності до умов DAP и вказується в інвойсах. Ціна товару встановлюється в Євро. Ціна товару включає в себе вартість доставки в місце, вказане в п. 2.1 контракту. Покупець сплачує повну вартість товару шляхом переводу валютних коштів на банківський рахунок продавця, вказаній в контракті. За згодою сторін, передбачено два види оплати: передплата за товар банківським переводом на рахунок продавця відповідно з інвойсом; оплата по факту після отримання товару банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця (а.с.33-36).

На виконання умов даного контракту продавцем видано рахунок-фактуру (інвойс) від 19.05.2020 №116/2020, згідно з яким вартість причепу бортового тентованого, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 становить 1670,00 Євро (а.с.25).

26.05.2020 декларантом в інтересах ТОВ «МЕГГА ТРАНС» подано для митного оформлення в режимі імпорту митну декларацію МД №UA204120/2020/038672 від 26.05.2020 з метою декларування товару: причепу бортового тентованого, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 , бувший у використанні, кількість осей -2, повна маса 18000 кг, власна маса 5230 кг, вантажопідйомність 12770 кг, торговельна марка KRONE, країна виробник Німеччина.

Декларантом в графі 42 МД №UA204120/2020/038672 від 26.05.2020 вказано ціну товару у розмірі 1670,00 Євро та зазначено в графі 45 митну вартість в сумі 49 279,03 грн (еквівалентну 1670,00 Євро), яку визначено за 1 (основним) методом визначення митної вартості товару за ціною контракту.

На підтвердження обґрунтованості заявленої в МД митної вартості товару та обраного методу її визначення, декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи: рахунок-фактуру (інвойс) від 19.05.2020 №116/2020; автотранспортну накладну (CMR) від 19.05.2020; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний сертифікат) від 24.03.2020 №UH 074322 та декларацію про походження транспортного засобу (технічний сертифікат) від 24.03.2020 №UH 074322; митну декларацію за якою було відмовлено у випуску товарів МД №UA204120/2020/038428 від 25.05.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації №UA204120/2020/00656 від 25.05.2020; банківський платіжний документ про оплату товару від 18.02.2020; контракт від 14.02.2020 №С14/02-2020; експертну довідку від 26.05.2020 №10015/20; експертну декларацію країни відправлення від 20.05.2020 №20CZ5600002C318F4 (а.с.25-30, 32-37,58).

Відповідач, вважаючи, що документи, подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом надіслав декларанту електронне повідомлення від 26.05.2020 про надання в 10-ти денний термін додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно формування вартості імпортованого товару на заявлених умовах поставки із врахуванням вартості придбання у третіх осіб; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); висновок про якісні та вартісні характеристики, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями.

На підтвердження заявленої митної вартості товару ТОВ «МЕГГА ТРАНС» 27.05.2020 надано лист у якому повідомлено митний орган про те, що додаткових документів немає, просять прийняття рішення без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України. (а.с.31).

27.05.2020 відповідач прийняв рішення №UA204120/2020/000181/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/00677 (а.с.18-21).

Згідно з графою 30 оскаржуваного рішення відповідачем визначено митну вартість товару: причіп бортовий тентований, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 , бувший у використанні, кількість осей -2, повна маса 18000 кг, власна маса 5230 кг, вантажопідйомність 12770 кг, торговельна марка KRONE, країна виробник Німеччина за ціною 5 520,00 Євро (замість 1670,00 Євро, що була заявлена декларантом).

У графі 33 рішення вказано, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з відмовою у наданні усіх додаткових документів, витребовуваних митницею. Подані до митного оформлення документи за митною декларацією №UA204120/2020/038672 від 26.05.2020 містять розбіжності та неточності, зокрема: відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 24.03.2020 № НОМЕР_2 власником транспортного засобу є «CSOB LEASING A.S.», разом з тим, відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 продавцем є компанія «LUTWA s.r.o.». Заявлена вартість згідно рахунку-фактури №116/2020 від 19.05.2020 становить 1670,00 Євро, згідно поданої декларації країни відправлення №20CZ5600002CP1I8F4 20.05.2020 зазначена вартість 50 976 чеських крон, що в еквіваленті становить 1868,76 Євро. Митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів, а саме, згідно цінової інформації ПІК ЄАІС «Цінова інформація» - МД UA205020/2019/23566 від 23.08.2019 митна вартість- 6021,00 дол. США, із врахуванням терміну експлуатації згідно Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.

Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митної декларацією зокрема, шляхом надання додаткових документів, таких як: виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно формування вартості імпортованого товару на заявлених умовах поставки із врахуванням вартості придбання у третіх осіб; договір (угоду, контракт ) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); висновок про якісні та вартісні характеристики, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями.

Також у рішенні вказано, що за результатами проведеної процедури консультації з декларантом та у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МК України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МК України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МК України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного 6 методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. Для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації наявної у митниці. Вартість транспортного засобу визначено на підставі цінової інформації ПІК ЄАІС «Цінова інформація» - МД UA205020/2019/23566 від 23.08.2019 митна вартість - 6021,00 дол. США, із врахуванням терміну експлуатації згідно Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фондом державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092. Числове значення митної вартості товару, із врахуванням його фактичної кількості та з врахуванням курсу валют, встановленого Національним банком України на день подання митної декларації до митного оформлення, становить 6021,00 дол. США, або у валюті контракту - 5520,00 Євро (а.с.18-19).

Коригування митної вартості слугувало підставою для видачі картки відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/00677. У цій же картці відмови митний орган роз`яснив можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення після проведення декларування товарів відповідно до положень статті 257 МК України, здійснивши коригування заявленої митної вартості відповідно до рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020 (а.с.20-21).

Позивач, не погоджуючись із рішенням Поліської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020 оскаржив його в судовому порядку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Декларантом в інтересах ТОВ «МЕГГА ТРАНС» надано наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару і обраний ним 1 (основний) метод її визначення згідно з частиною другою статті 53 МК України: рахунок-фактуру (інвойс) від 19.05.2020 №116/2020, де вказано вартість причепу бортового тентованого 1670,00 Євро; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний сертифікат) від 24.03.2020 № НОМЕР_2 та декларацію про походження транспортного засобу (технічний сертифікат) від 24.03.2020 №UH 074322; експертну довідку від 26.05.2020 №10015/20; експертну декларацію країни відправлення від 20.05.2020 №20CZ5600002C318F4; автотранспортну накладну (CMR) від 19.05.2020; банківський платіжний документ про оплату товару від 18.02.2020, відповідно до якого вартість причепу бортового тентованого становить 1670,00 Євро; контракт від 14.02.2020 №С14/02-2020 у пункті 3.1 якого зазначено, що вартість товару складає 1670,00 Євро (а.с.25-30, 32-37,58).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень законодавства вбачається, що орган доходів і зборів досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Як слідує із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару "причепу бортового тентованого, марки KRONE, модель - ZZF, 2013 року виготовлення, номер кузова - НОМЕР_1 , бувший у використанні у розмірі 1670,00 Євро та ненадання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. При цьому, позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного оформлення документи за митною декларацією №UA204120/2020/038672 від 26.05.2020 містять розбіжності та неточності, у зв`язку із чим від декларанта витребовувались додаткові документи. Оскільки, митниця володіла інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів, а саме, згідно цінової інформації ПІК ЄАІС «Цінова інформація» - МД UA205020/2019/23566 від 23.08.2019 митна вартість- 6021,00 дол. США, митну вартість товару скориговано із застосуванням резервного методу за рівнем митної вартості 5520,00 Євро.

В оскаржуваному рішенні відповідач поставив під сумнів достовірність заявленої декларантом митної вартості транспортного засобу, оскільки, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості було встановлено, що подані до митного оформлення документи за митною декларацією №UA204120/2020/038672 від 26.05.2020 містять розбіжності та неточності, зокрема: відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 24.03.2020 № НОМЕР_2 власником є «CSOB LEASING A.S.», разом з тим, відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2020 №С14/02-2020 продавцем є компанія «LUTWA s.r.o.».

Цією обставиною митний орган обґрунтував необхідність подачі декларантом додаткових документів. Однак, суд не погоджується з такою позицією відповідача з тих підстав, що транспортний засіб позивач придбав у компанії «LUTWA s.r.o.» (Чехія), що підтверджується рахунком-фактурою (інвойсом) від 19.05.2020 №116/2020 та укладеним контрактом від 14.02.2020 №С14/02-2020, а в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 24.03.2020 № НОМЕР_2 власником є «CSOB LEASING A.S.», на якого першопочатково був зареєстрований причіп бортовий тентований. Разом з тим, вказана обставина, на переконання суду, жодним чином не впливає на митну вартість транспортного засобу.

Крім того, враховуючи той факт, що транспортний засіб ввозився з країни Європейського Союзу Чеської Республіки, то експортер - «LUTWA s.r.o.» з метою спрощення процедури експорту, має можливість не переоформляти транспортний засіб на власне ім`я, а здійснити переоформлення відразу на покупця ТОВ «МЕГГА ТРАНС».

В оскаржуваному рішенні відповідач також вказує, що заявлена вартість згідно рахунку-фактури №116/2020 від 19.05.2020 становить 1670,00 Євро, однак згідно поданої декларації країни відправлення №20CZ5600002CP1I8F4 20.05.2020 зазначена вартість 50 976 чеських крон, що в еквіваленті становить 1868,76 Євро, що теж стало підставою для винесення оскаржуваного рішення.

Однак, суд не погоджується з такою позицією відповідача з тих підстав, що заявлена позивачем у митній декларації №UA204120/2019/038672 від 26.05.2020 митна вартість товару у розмірі 1670,00 Євро підтверджується рахунком-фактурою (інвойсом) №116/2020 від 19.05.2020 згідно якого вартість товару становить 1670,00 Євро, контрактом від 14.02.2020 №С14/02-2020, у пункті 3.1 якого зазначено, що вартість товару складає 1670,00 Євро та банківським платіжним документом про оплату товару від 18.02.2020, відповідно до якого проплата у розмірі 1670,00 Євро проводиться саме за товар придбаний за контрактом від 14.02.2020 №С14/02-2020.

Таким чином, надані позивачем під час декларування документи, а саме: рахунок-фактура (інвойс) №116/2020 від 19.05.2020, контракт від 14.02.2020 №С14/02-2020 та банківський платіжний документ про оплату товару від 18.02.2020 підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена (підлягає сплаті) за поданий до митного оформлення колісний транспортний засіб згідно №UA204120/2019/038672 від 26.05.2020 за рівнем митної вартості 1670,00 Євро.

Враховуючи вищевикладене, у митного органу не було підстав для надіслання позивачу повідомлення з вимогою для надання документів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України, оскільки надані декларантом документи містили необхідні дані, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Щодо визначення митним органом митної вартості товару на підставі цінової інформації ЄАІС, то суд зазначає наступне.

За змістом пункту 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року № 689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Як визначено частиною шостою статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У рішенні про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020 вказано, що воно прийняте у зв`язку із ненаданням усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 - 4 ст. 53 МКУ для здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару та у зв`язку з розбіжностями у наданих для митного оформлення товару документах, а митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з відсутністю у поданих до митного оформлення документах належних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена (підлягає сплаті) за ці товари. Тобто, відповідач при прийнятті рішення застосував пункт 2 частини шостої статті 54 МК України. При цьому, митну вартість він визначив також за другорядним методом резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної екларацій, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Оскаржуване рішення не містить ні заявленої митної вартості, ні номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів. Воно не містить також пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, та докладної інформації і джерел, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Згідно з пунктом 2 параграфу (а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Відповідно до пункту 2 параграфу (b) статті VII цієї угоди під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно з пунктом 2 параграфу (с) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до параграфу (b) цього параграфа, оцінка для митних цілей повинна базуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Між тим, як вбачається з рішення про коригування митної вартості №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020, у ньому зазначено про неможливість застосування другого-п`ятого методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари та з причин відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості. При прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем використано виключно інформацію наявну в ПІК ЄАІС «Цінова інформація». На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Відтак, оскаржуване рішення не містить числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товару, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у ньому відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Наведене не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.

Оскільки, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020 є необґрунтованим та безпідставним.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення (у цьому випадку рішення про відмову у митному оформленні товару); відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

На думку суду, відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірності оскаржуваного в даній адміністративній справі рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020, тому воно підлягає скасуванню, а позовні вимоги до задоволення.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

У позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача наступні витрати: судовий збір у розмірі 2102,00 грн та витрати на правову допомогу у розмірі 4000,00 грн.

Перевіряючи доводи сторін та докази, якими позивач підтверджує понесені витрати, суд встановив, що сплата судового збору у сумі 2102,00 грн підтверджується платіжним дорученням від 09.06.2020 №801, тому ці витрати суд присуджує до відшкодування позивачу за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби.

Як вбачається із доданих письмових доказів, а саме: договору про надання правової допомоги від 01.06.2020 (а.с.39-41), акту приймання-передачі виконаних робіт №1-000000209, рахунку-фактури від 02.06.2020 №000000-209, платіжного доручення від 09.06.2020 №803, адвокатом Крючковим В.О. було надано послуги ТОВ "МЕГГА ТРАНС". на суму 4000,00 грн (а.с. 147).

Як вбачається з акту приймання-передачі виконаних робіт №1-000000209, вартість послуг, наданих адвокатом Крючковим В.О. на суму 4000,00 грн включає: підготовку та подання позовної заяви, представництво інтересів у Волинському окружному адміністративному суді та Восьмому апеляційному адміністративному суді.

Як уже зазначалося судом, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Суд при вирішенні питання щодо розміру судових витрат на правничу допомогу адвоката у цій справі враховує, що розгляд даної справи було проведено у письмовому провадженні, а тому оплата послуг адвоката за представництво інтересів у Волинському окружному адміністративному суді та Восьмому апеляційному адміністративному суді є безпідставною.

Відтак враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правову допомогу в сумі 2000,00 грн, що становить вартість послуг із написання та подання до суду позовної заяви.

Отже, решту витрат у сумі 2000,00 грн повинен понести позивач.

Керуючись статтями 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Поліської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000181/2 від 27.05.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГГА ТРАНС" судовий збір у розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок) та витрати на правову допомогу у розмірі 2000,00 грн (дві тисячі гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Позивач: Поліська митниця Держмитслужби (33028, Рівненська область, місто Рівне, вул. Соборна, буд. 104, )

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕГГА ТРАНС" (43000, Волинська область, м. Луцьк, буд 14Б/, кв. 38, ))

Суддя Т.М. Димарчук