Справа № 320/3724/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2020 року м. Київ № 320/3724/20
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1
до голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В.
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії
В С Т А Н О В И В:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. про визнання протиправною бездіяльності голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. щодо неприйняття рішення у формі наказу про зобов`язання керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 протягом 10,5 місяців, в той час, коли 17.09.2019 мали місце і до теперішнього часу 12.08.2020 мають місце: фактична наявність в матеріалах судової справи №357/6431/198, провадження №1-кс/357/4084/19, протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2019 за №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19; - відсутність обставин, що унеможливлювали його здійснення за допомогою автоматизованої системи документообігу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області; визнання протиправним дій голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. щодо направлення головою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобковою Н.В. до Київського апеляційного суду судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19, для вирішення питання про передачу заяви судді Ларіної О.В. про самовідвід у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 на розгляд до іншого суду, в той час, коли 17.09.2019 мали місце і до теперішнього часу 12.08.2020 мають місце: - фактична наявність в матеріалах судової справи №357/6431/198, провадження №1-кс/357/4084/19, протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2019 за №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19; - відсутність обставин, що унеможливлювали його здійснення за допомогою автоматизованої системи документообігу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області; зобов`язання голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. прийняти рішення у формі наказу, яким зобов`язати керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 20.06.2020 (вх. №20806/20 від 23.06.2020).
Позов мотивовано протиправною бездіяльністю відповідача щодо неприйняття рішення у формі наказу про зобов`язання керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями судової справи за заявою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви позивача про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19, з огляду на закріплення в законодавстві обов`язку голови місцевого суду забезпечувати ефективну діяльність апарату суду, забезпечувати виконання рішень зборів суддів місцевого суду та наявності у голови суду повноважень видавати накази і розпорядження з питань, що стосуються забезпечення належного функціонування діяльності апарату суду та суду в цілому. Також, позивачем зазначено про протиправність дій відповідача щодо направлення до Київського апеляційного суду судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/3764/19, оскільки нормами законодавства не передбачено права голови суду з направлення судової справи за заявою судді цього ж суду про самовідвід у розгляді заяви позивача про відвід судді до суду апеляційної інстанції. На думку позивача, такими діями відповідача створено перешкоди в реалізації позивачем своїх процесуальних прав, а власне дії відповідача суперечать законним процесуальним правам позивача та виходять за межі повноважень, наданих голові місцевого суду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначено, що голова суду є особою, яка не повинна відповідати за вказаним позовом, оскільки не є суб`єктом спірних відносин, в зв`язку з тим, що за заявлені позивачем порушення відповідає керівник апарату суду, водночас, задокументовані факти порушень відсутні. Також, у відзиві зазначено, що автоматизований розподіл заяв про відвід суддів та самовідвід судді Ларіної О.В. було проведено згідно технічних можливостей системи та з дотриманням вимог Кримінального процесуального кодексу та Положення про автоматизовану систему документообігу суду.
Позивачем подано відповідь на відзив, у якій позивачем викладено аргументи, аналогічні змісту позовної заяви та заяви про збільшення розміру позовних вимог.
Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.
Суддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіною О.В. подано заяву від 17.09.2019 про самовідвід у справі №357/6431/19, №1-кс/357/4036/19 щодо заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка В.О.
Діловодом Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Надолинською Т.М. сформовано 17.09.2019 протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4036/19, між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи, що також убачається зі змісту звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 17.09.2019.
Головою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобковою Н.В. направлено до Київського апеляційного суду подання від 19.09.2019 №1-кс/357/4084/19 про вирішення питання про направлення заяви судді Ларіної О.В. про самовідвід у справі №357/6431/19 (провадження 1-кс/357/4084/19) до іншого суду в межах юрисдикції Київського апеляційного суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 01.10.2019 у справі №11-п/824/947/2019 подання голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. задоволено, матеріали судового провадження №357/6431/19 (провадження 1-кс/357/4084/19) за заявою судді Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Примаченка Віктора Олексійовича направлено до розгляду до Володарського районного суду Київської області
Вважаючи протиправною бездіяльність голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. щодо неприйняття наказу про зобов`язання керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи, та протиправними дії голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. щодо направлення до Київського апеляційного суду судової справи, позивач звернувся до адміністративного суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічно-правовий спір спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (пункт 2); суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7).
Пунктом 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.
Пленумом Верховного Суду України у постанові від 12.06.2009 №6 закріплено правову позицію, згідно якої у розумінні положень частини першої статті 2, пунктів 1, 7 і 9 статті 3, статті 17, частини третьої статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України суди та судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є суб`єктами владних повноважень, які здійснюють владні управлінські функції, і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у зв`язку з розглядом судових справ.
Втім, за висновком суду, до адміністративного суду може бути оскаржено рішення, дії чи бездіяльність судів, їх посадових та службових осіб, що безпосередньо не пов`язані зі здійсненням судочинства.
Відтак, враховуючи предмет спору в даній справі, яким є оскарження бездіяльності та дій посадової особи Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, а саме голови суду, які не пов`язані з безпосереднім здійсненням судочинства у конкретній справі, має місце публічно-правовий спір між позивачем та відповідачем, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Порядок організації судової влади та здійснення правосуддя в Україні визначено Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII.
Відповідно до статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, колегією суддів, а також за участю присяжних (частина перша).
Суддя, який розглядає справу одноособово, діє як суд (частина друга).
У судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система (частина третя).
Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом (частина четверта).
Справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.
У судах, місцезнаходженням яких є декілька населених пунктів, при розподілі справ враховується розташування робочих місць суддів у відповідних населених пунктах, а також критерії, встановлені законом для визначення юрисдикції суду (частина п`ята).
Відомості про результати розподілу зберігаються в автоматизованій системі та мають бути захищені від несанкціонованого доступу та втручання (частина сьома).
Несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи та в розподіл справ між суддями має наслідком відповідальність, встановлену законом (частина восьма).
Положення про Єдину судову інформаційну (автоматизовану) систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України (частина десята).
Статтею 24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що голова місцевого суду: 1) представляє суд як орган державної влади у зносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами; 2) визначає адміністративні повноваження заступника голови місцевого суду; 3) контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства; 4) видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у зв`язку з припиненням повноважень судді відповідний наказ; 5) повідомляє Вищу кваліфікаційну комісію суддів України та Державну судову адміністрацію України, а також через веб-портал судової влади про вакантні посади суддів у суді у триденний строк з дня їх утворення; 6) забезпечує виконання рішень зборів суддів місцевого суду; 7) організовує ведення в суді судової статистики та інформаційно-аналітичне забезпечення суддів з метою підвищення якості судочинства; 8) сприяє виконанню вимог щодо підвищення кваліфікації суддів місцевого суду; 9) вносить на розгляд зборів суду пропозиції щодо кількості та персонального складу слідчих суддів; 10) здійснює інші повноваження, визначені законом (частина перша).
Голова місцевого суду з питань, що належать до його адміністративних повноважень, видає накази і розпорядження (частина друга).
Згідно статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату (частина перша).
Положення про апарат суду розробляється на підставі типового положення про апарат суду та затверджується зборами суддів відповідного суду. Тимчасове положення про апарат новоутвореного суду затверджується тимчасово виконуючим обов`язки керівника апарату цього суду.
Типове положення про апарат суду затверджує Державна судова адміністрація України за погодженням із Вищою радою правосуддя (частина друга).
Керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність. Збори суддів можуть висловити недовіру керівнику апарату суду, що має наслідком звільнення його з посади (частина третя).
Відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує: 1) об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) централізоване зберігання текстів вироків, ухвал та інших процесуальних документів; 5) підготовку статистичних даних; 6) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 7) видачу вироків, ухвал суду та виконавчих документів на підставі наявних у системі даних; 8) передачу матеріалів до електронного архіву (частина перша).
Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України (частина друга).
Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом (частина третя).
Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (частина шоста).
Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду, погодженого Державною судовою адміністрацією України 26.11.2010 (далі по тексту Положення).
Підпунктом 6 пункту 2 розділу IIІ Положення визначено, що АСДС та інші підсистеми мають в тому числі забезпечувати об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.
Згідно розділу IV Положення, у судах загальної юрисдикції використовуються тільки комп`ютерні програми для організації автоматизованого розподілу, документообігу, кадрового, бухгалтерського, фінансового та статистичного обліку, технічної фіксації ходу і результатів процесуальних дій, проведення відеоконференцій та відео-трансляцій, а також веб-сайти, виключні майнові права інтелектуальної власності у повному обсязі на які належать державі в особі ДСА України (пункт 1).
Технічний супровід та підтримка працездатності АСДС, модуля автоматизованого розподілу та інших підсистем, здійснюються адміністратором на підставі договорів, укладених з головними розпорядниками бюджетних коштів (пункт 2).
Для судів загальної юрисдикції автоматизований розподіл судових справ та визначення присяжних здійснюється за єдиними правилами, встановленими цим Положенням (пункт 3).
Відповідно до пункту 9 розділу V Положення, персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування АСДС та інших підсистем в суді та ОСП несе керівник апарату, а за забезпечення їх належного технічного функціонування технічний адміністратор.
Приписами пункту 1 розділу VII Положення визначено, що збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду відповідно до Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженого ДСА України. Для кожного судді може бути визначена більш ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Порядок автоматизованого розподілу судових справ між суддями закріплено в розділі VIII Положення, яким встановлено, зокрема, що за виключенням кримінальних проваджень, визначення підсудності в яких проводиться у відповідності до Кримінально-процесуального кодексу, затвердженого Законом Української РСР «Про затвердження Кримінально-процесуального кодексу Української РСР» (Відомості Верховної Ради УРСР, 1961 р., № 2, ст. 15), розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається (пункт 1).
Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи або матеріалів кримінального провадження здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: 1) первісного розподілу справи; 2) додаткового визначення суддів; 3) передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду; 4) заміни судді в колегії або основного судді; 5) повторного розподілу справи; 6) передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті (пункт 3).
Не розподіляються щодо конкретного судді судові справи та матеріали кримінального провадження, що надійшли: 1) за шістдесят календарних днів включно до закінчення повноважень судді; 2) у день припинення (відсутності) повноважень судді; 3) за три календарні дні включно до початку відпустки або відрядження судді, якщо її тривалість становить чотирнадцять календарних днів або менше, а у табелі обліку робочого часу щодо такого судді наявні відповідні відомості, підтверджені первинними документами; 4) за чотирнадцять календарних днів включно до початку відпустки або відрядження судді, якщо її тривалість становить більше чотирнадцяти календарних днів, а у табелі обліку робочого часу щодо такого судді наявні відповідні відомості, підтверджені первинними документами; 5) у день відсутності судді на робочому місці за наявності у табелі обліку робочого часу щодо нього відомостей про підстави відсутності на роботі (із нез`ясованих причин; через виклик повісткою до суду, правоохоронних органів, військових комісаріатів, за листком тимчасової непрацездатності, за наказом про відрядження, про надання відпустки, про притягнення до дисциплінарної відповідальності, про звільнення тощо), підтверджених первинними документами (пункт 4).
Не розподіляються щодо конкретного судді судові справи та матеріали кримінального провадження: 1) учасником судового процесу яких є особа, зазначена в Добровільній декларації судді про приватні інтереси, поданій за допомогою підсистеми обліку кадрів до Ради суддів України відповідно до затвердженого Порядку здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів та інших представників судової системи та його врегулювання; 2) за наявності підстав застосування заборони повторної участі відведеного судді, передбачених положеннями процесуального закону; 3) за відсутності у судді допуску до державної таємниці за формою, яка відповідає ступеню секретності інформації, що міститься в матеріалах справи; 4) в інших передбачених процесуальним законодавством або цим Положенням випадках (пункт 5).
Первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності: 1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи; 2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження; 3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача); 4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів; 5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії (пункт 6).
Для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення (пункт 7).
Повторний автоматизований розподіл судової справи може проводитись модулем автоматизованого розподілу в порядку, визначеному в пункті 6 цього Розділу в наступних випадках: 1) коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії (якщо справа розглядається колегіально) не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти календарних днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені процесуальним законом - на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату (секретаріату), підписаного у відповідності до його посадових обов`язків; 2) у разі наявності в матеріалах справи протоколу про неможливість проведення автоматизованого розподілу та після усунення обставин, що унеможливлювали його здійснення на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду (секретаріату), підписаного у відповідності до його посадових обов`язків; 3) у випадках порушення пункту 5 Розділу III цього Положення, якщо це призвело до порушення порядку визначення судді (колегії суддів) на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду (секретаріату) (пункт 19).
Розпорядження керівника апарату (секретаріату) про проведення повторного автоматизованого розподілу має в тому числі містити наступні відомості: 1) номер судового провадження; 2) підстава призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», процесуального законодавства та цього Положення; 3) обґрунтування призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи; 4) дата та час його підписання керівником апарату (секретаріату) (пункт 20).
У разі визначення модулем автоматизованого розподілу факту неможливості його здійснення створюється протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судових справ між суддями відповідного суду (пункт 29).
Здійснення розподілу судових справ без урахування правил, зазначених у цьому Положенні не допускається. Відмова судді, колегії суддів, палати, об`єднаної палати, Вищої Палати Верховного Суду від отримання розподіленої в установленому порядку судової справи не допускається (пункт 30).
Після проведення розподілу судових справ, поданих у паперовій формі, відповідальна особа суду не пізніше наступного робочого дня передає їх визначеному головуючому судді (судді-доповідачу). Судові справи, подані до суду в електронній формі або подані у паперовій формі та переведені в електронну форму, автоматично пересилаються АСДС визначеному в ході автоматизованого розподілу головуючому судді (судді-доповідачу) (пункт 31).
Системний аналіз наведених положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кримінального процесуального кодексу України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду дає підстави для висновку, що обов`язок забезпечення автоматизованого розподілу судових справ відноситься до повноважень керівника апарату відповідного суду. При цьому, розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Повторний автоматизований розподіл проводиться на підставі розпорядження керівника апарату (секретаріату) про проведення повторного автоматизованого розподілу.
Крім того, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду передбачено можливість виникнення ситуації щодо визначення модулем автоматизованого розподілу факту неможливості його здійснення, про що створюється протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судових справ між суддями відповідного суду.
Водночас, нормами Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кримінального процесуального кодексу України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду не передбачено обов`язку чи права голови місцевого суду видавати будь-які розпорядчі акти, в тому числі, зобов`язального характеру відносно керівника апарату суду щодо забезпечення автоматизованого розподілу у випадку визначення модулем автоматизованого розподілу факту неможливості його здійснення.
Як встановлено судом, на підставі звіту АСДС про неможливість розподілу справи між суддями від 17.09.2019 уповноваженою особою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області сформовано 17.09.2019 протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4036/19, за заявою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. від 17.09.2019 про самовідвід у справі №357/6431/19, №1-кс/357/4036/19 щодо заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка В.О.
Відтак, зважаючи на визначення модулем автоматизованого розподілу факту неможливості здійснення розподілу між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4036/19, за заявою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. від 17.09.2019 про самовідвід у справі №357/6431/19, №1-кс/357/4036/19 щодо заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка В.О., та враховуючи відсутність у голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області повноважень з прийняття наказу про зобов`язання керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області організаційно забезпечити автоматизований розподіл справи між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог позивача в частині визнання протиправною бездіяльності голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. щодо неприйняття рішення у формі наказу про зобов`язання керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 протягом 10,5 місяців, в той час, коли 17.09.2019 мали місце і до теперішнього часу 12.08.2020 мають місце: фактична наявність в матеріалах судової справи №357/6431/198, провадження №1-кс/357/4084/19, протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2019 за №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19; - відсутність обставин, що унеможливлювали його здійснення за допомогою автоматизованої системи документообігу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, та зобов`язання голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. прийняти рішення у формі наказу, яким зобов`язати керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 організаційно забезпечити автоматизований розподіл між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 20.06.2020 (вх. №20806/20 від 23.06.2020).
Щодо позовних вимог про визнання протиправним дій голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкової Н.В. в частині направлення головою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобковою Н.В. до Київського апеляційного суду судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4084/19, за заявою від 17.09.2019 судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. про самовідвід у розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19, для вирішення питання про передачу заяви судді Ларіної О.В. про самовідвід у судовому провадженні №1-кс/357/3764/19 по справі за №357/6431/19 на розгляд до іншого суду, суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 37 Кримінального процесуального кодексу України, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною другою статті 37 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого у випадку неможливості утворення складу суду для судового розгляду належить до компетенції суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого.
З огляду на визначення модулем автоматизованого розподілу факту неможливості здійснення розподілу між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області судової справи №357/6431/19, провадження №1-кс/357/4036/19, за заявою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіної О.В. від 17.09.2019 про самовідвід у справі №357/6431/19, №1-кс/357/4036/19 щодо заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка В.О., відповідач правомірно звернувся до Київського апеляційного суду з поданням від 19.09.2019 №1-кс/357/4084/19 про вирішення питання про направлення заяви судді Ларіної О.В. про самовідвід у справі №357/6431/19 (провадження 1-кс/357/4084/19) до іншого суду в межах юрисдикції Київського апеляційного суду.
Отже, беручи до уваги встановлені судом обставини справи, враховуючи проаналізоване судом правове регулювання спірних відносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та їх непідтвердження наявними у матеріалах справи доказами. Відтак, позов не підлягає задоволенню.
Оскільки, в задоволенні позову відмовлено і відповідачем не надано доказів понесення судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати присудженню не підлягають.
Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Позивач ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач Голова Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бобкова Ніна Володимирівна (вул. Першотравнева, 4-А, м. Біла Церква, Київська обл., 09113).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.
Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення 21 вересня 2020 року.