Справа № 640/14227/19
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Черпіцької Л.Т., суддів Глущенко Я.Б., Собківа Я. М., перевіривши клопотання ОСОБА_1 про застосування до відповідних працівників Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області відповідальності у вигляді штрафу у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про стягнення заборгованості ,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Шостого апеляційного адміністративного суду перебувала дана справа.

01.09.2020 до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання позивача про застосування до начальника Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ОСОБА_2 та головного спеціаліста - юрисконсульта Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ОСОБА_3 відповідальності у вигляді штрафу.

Клопотання мотивовано тим, що Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області подало апеляційну скаргу без оплати судового збору та клопотання про звільнення/розстрочення/відстрочення такого збору, що стало підставою для залишення апеляційної скарги без руху. Оскільки недоліки на даний час не усунуті, то позивач позбавлена можливості реалізувати своє право на отримання виконавчого документу. Вважає, що відповідальність у вигляді штрафу начальника Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ОСОБА_2 виникає в силу ст. 237 Цивільного кодексу України, яка передбачає поняття та підстави представництва, а відповідальність головного спеціаліста - юрисконсульта Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ОСОБА_3 - у зв`язку з несплатою судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення, незазначення в її тексті клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору та неусуненні недоліків апеляційної скарги.

Дослідивши вказане клопотання, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Статтею 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 144 КАС України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.

Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

Статтею 145 КАС України визначено види заходів процесуального примусу, так заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Статтею 149 КАС України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків;

2) неодноразового зловживання процесуальними правами;

3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, щодо якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 28.05.2020 позов задоволено частково.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, яка підписана представником Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області Дерновською І.В.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2020 апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

З огляду на викладене, колегія суддів зазначає, що Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, як сторона у даній справі, скористалось передбаченим ст. 13 КАС України правом на апеляційне оскарження судового рішення, подавши апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва 28.05.2020. Однак у зв`язку з недотриманням вимог до апеляційної скарги була залишена без руху та у подальшому з підстав невиконання вимог суду апеляційної інстанції повернута особі, яка з нею звернулась.

Колегія суддів вважає безпідставним посилання позивача на ст. 237 Цивільного кодексу України, яка передбачає поняття та підстави представництва, оскільки провадження у справі здійснюється у порядку передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України і представництво суб`єкта владних повноважень передбачено ч. 3 ст. 55 КАС України, згідно з якою юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Щодо посилання позивача на незаявлення відповідачем клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору, то колегія суддів зазначає, що це є правом сторони, а не обов`язком.

Отже, колегія суддів прийшла до висновку, що начальником Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області Фатхутдіновим В.Г. та головним спеціалістом - юрисконсультом Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області Дерновською І.В. на даний час не допущено зловживання процесуальними правами, у зв`язку з чим підстави для застосування до них заходів процесуального примусу у вигляді штрафу відсутні.

Керуючись ст. ст. 45,144,149,248 КАС України , суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про застосування до відповідних осіб Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області відповідальності у вигляді штрафу.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.Т.Черпіцька
Судді Я.Б. Глущенко
Я. М. Собків