Справа № 160/11730/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),
суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,
перевіривши на відповідність вимогам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Віхрова В.С.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та спонукання до вчинення дій,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 відмовлено у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та спонукання до вчинення дій.

07.07.2020 представником ОСОБА_1 подано до суду засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.07.2020 апеляційну скаргу заявника залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції:

- заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження з наданням доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві;

- документу про сплату судового збору в розмірі 1152 грн. 60 коп. або надати належні та допустимі докази на підтвердження майнового стану позивача, зокрема докази, які свідчать про відсутність у нього інших джерел доходів.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заявником апеляційної скарги отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 03.08.2020.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заявником апеляційної скарги подано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору подане представником Зайвої Н. М., дійшов наступних висновків.

За приписами частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Так, надані представником позивача пояснення є аналогічними тим, що були викладені у клопотанні при поданні апеляційної скарги, яким вже було надано оцінку в ухвалі суду від 28.07.2020.

Представником позивача не спростовано можливості сплати судового збору з інших джерел та не надано доказів на підтвердження обставин того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору за подану ним апеляційну скаргу у встановленому законом порядку.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про недоведеність обставин, зазначених заявником у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, отже вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показань свідків.

Враховуючи вищевикладене, витребування доказів є правом суду, а не його безпосереднім обов`язком.

Порушуючи питання про запит судом відомостей щодо майнового стану, представник позивача не зазначає жодної причини, через яку такі відомості та документи не можуть бути подані ним самостійно.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, дійшов наступних висновків.

В обґрунтування заявленого клопотання представник позивача посилається на те, що копію рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 отримано з суду поштою 03.02.2020 рекомендованим листом № 280.

При прийнятті рішення щодо оскарження в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції, позивач та представник позивача прийняли до уваги та не піддавали сумніву встановлені відповідачем та судом порушення щодо оформлення трудової книжки позивача, оскільки вважали їх фахівцями своєї справи. Для з`ясування питання щодо порядку оформлення трудової книжки позивач звернулась до підприємства на якому працювала, проте відповіді не отримала.

В процесі усунення зазначених недоліків трудової книжки представником з`ясовано, що встановлених судом та відповідачем порушень, що стали підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, не існує, тому як книжка оформлена відповідно до вимог чинного законодавства, тому з об`єктивних підстав завчасно не було прийнято рішення щодо можливості оскарження рішення суду першої інстанції.

При цьому, заявником не надано жодних доказів на підтвердження обставин викладених у клопотанні та не вказано про неможливість їх подання.

Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey № 22277/93).

Відтак, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Наведені скаржником доводи не можуть бути свідченням того, що заявник без зайвих зволікань, скористався своїм правом на подання апеляційної скарги, а також підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Суд, враховуючи термін пропущення строку на апеляційне оскарження, який становить майже чотири місяці, а також ненадання представником позивача жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставин викладених у клопотанні про поновленні строку апеляційного оскарження, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, суд на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Віхрова В.С.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та спонукання до вчинення дій.

Ухвала набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 327-329 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко