Справа № 380/735/20
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/735/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

22 вересня 2020 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Лізогуб В.В.,

під час розгляду у підготовчому засіданні в м.Львові адміністративної справи за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Закладу дошкільної освіти №1 смт Щирець Ширецької селищної ради Пустомитівського району Львівської області про зупинення роботи будівлі, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області, в якій позивач просить суд:

-зупинити роботу будівлі Закладу дошкільної освіти №1 смт Щирець Ширецької селищної ради Пустомитівського району Львівської області за адресою: 81160, Львівська область, Пустомитівський район, селище міського типу Щирець, вулиця Острівська, будинок 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

В позовні заяві позивач зазначає, що відповідачем порушено законодавство у сфері пожежної та техногенної безпеки, а відтак продовження експлуатації будівлі Закладу дошкільної освіти №1 смт Щирець Ширецької селищної ради Пустомитівського району Львівської області без усунення вказаних порушень становить загрозу для життя і здоров`я працівників та інших людей, що можуть там перебувати.

Ухвалою від 24.01.2020 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання на 13.02.2020 року.

13.02.2020 року підготовче засідання відкладено на 12.03.2020 року (за клопотанням сторін).

12.03.2020 року підготовче засідання відкладено на 28.04.2020 року (для мирного врегулювання спору).

28.04.2020 року позивач у підготовче засідання не з`явився та не забезпечив явку уповноваженого представника, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином.

24.04.2020 позивачем на електрону адресу суду надіслано клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв`язку із неявкою позивача у підготовче засідання відкладено розгляд справи на 02.06.2020 року о 10:00 год.

02.06.2020 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 13.08.2020 року (для долучення додаткових доказів).

13.08.2020 року позивач (представник позивача) у підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися завчасно та належним чином. Жодних клопотань від позивача (представника позивача) до суду не надходило. Позивач (представник позивача) не повідомив про причини неявки у судове засідання.

У зв`язку із неявкою позивача (представника позивача) у підготовчому засіданні продовжено перерву у підготовному засіданні до 22.09.2020 року о 10:30 год.

22.09.2020 року позивач (представник позивача) не з`явився у підготовче засідання про дату, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, відповідно до положень КАС України, з заявою про розгляд справи у відсутності позивача до суду не звертався. Позивач (представник позивача) не повідомив про причини неявки у підготовче засідання. Крім того, позивачем (представником позивача) жодних клопотань (доказів), які б підтверджували поважність причин неявки у підготовчі засіданні до суду подано не було.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду суд керується наступним.

Відповідно до ч.1 ст.45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно до ч.2 ст.131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч.1,3,5 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно матеріалів справи позивач (представник позивача) двічі не з`явився до суду. Позивач (представник позивача) належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, проте до суду не прибув.

Крім того, позивач не звертався до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.

Суд зазначає, що, будучи ініціатором судового розгляду, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що таким чином позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що позбавляє суд можливості вирішити спір по суті заявлених вимог.

Положеннями ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч.5 ст. 205, п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, - залишення позову без розгляду.

Відповідно до п.4. ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням), сплачена сума судового збору не повертається.

Керуючись ст.183, п. 4 ч. 1 ст. 240, ст.ст.256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Закладу дошкільної освіти №1 смт Щирець Ширецької селищної ради Пустомитівського району Львівської області про зупинення роботи будівлі.

Судові витрати поверненню не підлягають.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 23.09.2020 року.

Суддя Крутько О.В.