Справа № 520/12483/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 вересня 2020 р. Справа № 520/12483/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради, Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради, Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради, яка полягає в не перерахунку та ненарахуванні ОСОБА_1 щорічної разової грошової допомоги до 05 травня за період з 2015 по 2020 роки в розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком з урахуванням раніше виплачених сум протиправною;

- зобов`язати управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради здійснити перерахунок, нарахувати та забезпечити виплату ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 05 травня за період з 2015 по 2020 роки у розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком з урахуванням раніше виплачених сум.

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат виплатити ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 05 травня за період з 2015 по 2020 роки, у розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком з урахуванням раніше виплачених сум.

Відповідно до п.3 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

З приводу строку звернення позивача до суду з даним позовом, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень частин 1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Предметом позову є визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради здійснити перерахунок, нарахувати та виплатити позивачу щорічну разову грошову допомогу до 05 травня за період з 2015 по 2020 роки у розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком.

В позовній заяві позивач зазначив, що в період проходження військової служби позивач отримав статус учасника бойових дій 30.11.2001 року, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 . Позивачу здійснювалася виплата до 05 травня разової грошової допомоги, передбаченої Законами України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і «Про жертви нацистських переслідувань» за період з 2015 по 2020 роки, проте розмір таких виплат позивач вважає невірним.

За захистом свого порушеного права на належне соціальне забезпечення позивач звернувся з даним позовом до суду 18.09.2020 року, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України.

Судом встановлено, що позивач станом на 2015 рік був отримувачем одноразової грошової допомоги як учаснику бойових дій щорічно до 05 травня, отже, суд приходить до висновку, що позивач щорічно отримуючи одноразову допомогу з 2015 року та отримуючи таку виплату до 05 травня відповідного року у меншому розмірі, повинен був бути обізнаним про неналежне виконання своїх обов`язків з боку відповідача, в той час своєчасно не скористався своїм правом на звернення до суду за судовим захистом.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Позивачем не зазначається та з матеріалів справи не вбачається обставин, що заважали б позивачу та могли бути об`єктивними перешкодами для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів щодо отримання одноразової грошової допомоги як учаснику бойових дій щорічно до 05 травня в належному розмірі в період з 2015 року по 2019 рік, у передбачений законом строк.

Суд зауважує, що вказана грошова виплата є періодичним платежем, отже, про порушення своїх прав позивач мав дізнатися під час отримання такої виплати у розмірі, з яким він не погоджується, протягом 2015 - 2019 років.

Тобто позовні вимоги в частині перерахунку та виплати разової грошової допомоги за період 2015 - 2019 роки пред`явленні за межами передбаченого ст. 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Щодо доводів позивача, що бездіяльність відповідача яка полягає в ненарахуванні та не виплаті позивачу разової грошової допомоги до 05 травня є триваючим правопорушенням, суд зазначає, що вказані доводи є необґрунтованими та не приймаються судом до уваги, оскільки в даному випадку не вбачається бездіяльності відповідача щодо ненарахування та невиплати позивачу разової грошової допомоги, а вбачаються дії щодо нарахування та виплати зазначеної допомоги у меншому розмірі.

Суд зауважує, що в позовній заяві представник позивача підтвердив, що ОСОБА_1 отримав щорічну разову грошову допомогу до 5 травня, як учасник бойових дій у відповідних розмірах за період 2015 - 2019 роки. При цьому, позивач не погоджується з розмірами такої виплати. Тому, про порушення своїх прав позивачу було відомо з 2015 року.

Таким чином, суд не визнає поважними доводи представника позивача, що позивачем не пропущено строк звернення до адміністративного суду, викладені в позовній заяві, у зв`язку з чим позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Отже, позивачем пропущено строк звернення до суду в частині перерахунку та виплати разової грошової допомоги за період 2015 - 2019 роки.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а саме:

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом разом з доказами поважності причин його пропуску або

- вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів або

- зазначити законодавчий акт, який встановлює інші строки звернення до суду з аналогічним позовом.

Суд зазначає, що згідно положень ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до управління соціального захисту населення адміністрації Московського району Харківської міської ради, Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Шевченко