Справа № 1.380.2019.007138
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.007138 пров. № А/857/8374/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Довгої О.І., Матковської З.М.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Львівській області на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 15 червня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду, постановлену суддею Кедик М.В. у м.Львові, у справі № 1.380.2019.007138 за адміністративним позовом Головного управління Держпраці у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пласт-Пак" про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2019 року позивач Головне управління Держпраці у Львівській області звернувся до суду із позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Пласт-Пак", у якому просив застосувати заходи реагування шляхом встановлення заборони експлуатації устаткування підвищеної небезпеки, а саме: технологічного устаткування переробки пластмас, полімерних матеріалів 3 одиниці; трансформаторної підстанції ТП-605, 6/0,4 кВ до усунення виявлених порушень. При цьому позивачем заявлено клопотання про розгляд адміністративної справи без участі позивача.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 15 червня 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.

Суд дійшов висновку про наявність передбачених п.4 ч.1 ст.240 КАС України правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду. Водночас суд зауважив, що позивач своєчасно та належним чином був повідомлений про необхідність явки до суду. Вказав про відсутність перешкод в отриманні інформації про дату та час розгляду даної справи з огляду на обізнаність позивача про перебування такої справи у провадженні суду та наявність вільного доступу до інформації про судовий розгляд справ Львівським окружним адміністративним судом на офіційному веб-порталі судової влади в Україні, про що сторони повідомлені в ухвалі від 30.01.2020.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, позивач оскаржив її в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, наведених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржувану ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що судом при прийнятті оскаржуваного судового рішення не враховано, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов, як належне повідомлення позивача про дату, час та місце судового засідання, відсутність заяви позивача про розгляд справи за його участі, неявка позивача у судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки, неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Вказує, що всі документи в підтвердження порушення відповідачем законодавства про охорону праці разом з актом перевірки було надано в якості додатків до позовної заяви та покликається на те, що судом не встановлювались обставини неможливості проведення розгляду справи по суті за відсутності позивача, що є обов`язковим при вирішенні питання щодо залишення адміністративного позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України.

В судове засідання сторони не з`явились, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи у суді, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі та відповідно до вимог ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Заслухавши суддю доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справеливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч.4 ст.5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Реалізація цього права відбувається шляхом пред`явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції.

Як слідує з матеріалів справи, ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 25 травня 2020 року за клопотанням позивача розгляд справи відкладено на 15 червня 2020 року о 12:00.

Відповідач про розгляд справи повідомлений під розписку (а.с. 113).

Однак, матеріали справи не містять доказів про повідомлення належним чином позивача про дату, час і місце розгляду справи. Повідомлення про дату, час та місце розгляду адміністративної справи позивачу передано телефонограмою.

Також слід зазначити, що статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.

Аналіз норми частини другої цієї статті обумовлює висновок про те, що повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи та свідчать про обов`язковість участі цих осіб.

За положеннями частини першої статті 126, частини першої статті 129 КАС України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку; за письмовою заявою учасника судового процесу, який немає офіційної електронної адреси, текст повітки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Тобто, за наявності у адресата Головного управління Держпраці у Львівській області, як суб`єкта владних повноважень, офіційної електронної адреси, яка зазначалась у поданих ним документах, позивача повідомлено про розгляд справи телефонограмою за відсутності відповідного клопотання про такий спосіб виклику у судове засідання. Так, у заявленому клопотанні про відкладення розгляду справи на іншу дату, позивач просив повідомити про дату, час та місце розгляду адміністративної справи засобами поштового зв`язку.

При цьому слід зазначити, що телефонограма вих.№1.380.2019.007138/16811/20 від 28 травня 2020 року містить зазначення часу та дати її передавання 15.05.2020 о 15:28, що з огляду на дату постановлення ухвали про відкладення розгляду справи - 25.05.2020 вказує на наявність у телефонограмі суперечливих відомостей. Крім того зі змісту телефонограми слідує, що стороні не було роз`яснено про обов`язок повідомити про наявність поважних причин неможливості прибути до суду та наслідки неприбуття до суду (а.с.114).

У судове засідання 15 червня 2020 року позивач не з`явився, про причини неприбуття не повідомив, клопотання про розгляд справи без участі або про відкладення розгляду справи не заявив.

Суд першої інстанції відповідно до п.4 ч.1 ст. 240 КАС України ухвалою від 15 червня 2020 року залишив позовну заяву без розгляду, вказавши на неявку позивача у підготовче засідання.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 08 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України» зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки або інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію в тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України. Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду відповідно до цієї підстави, суди мають враховувати, що застосування наведених норм передбачає наявність таких обов`язкових умов: позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки; неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; відповідач не наполягає на розгляді справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.

Разом з тим, для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205 КАС України, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, також дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів. На думку колегії суддів, у разі якщо наявних у справі доказів та матеріалів достатньо і неявка позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи, не перешкоджає такому її розгляду, суди повинні приймати рішення по суті спору.

Аналогічне правозастосування наведених норм викладено Верховним Судом у постанові від 27 лютого 2020 року (справа №500/184/19), а відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного суду.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, висловлених в постанові від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18, законодавче формулювання … якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Разом з тим, загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду в порядку, встановленому законом, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Залишаючи без розгляду позовну заяву Головного управління Держпраці у Львівській області, суд першої інстанції не вказав про необхідність заслухати особисті пояснення представника позивача, а також, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи.

Наведені обставини в своїй сукупності під час прийняття процесуального рішення залишилися поза увагою суду першої інстанції. При цьому, явка позивача (його представника) в судове засідання судом першої інстанції обов`язковою не визнавалась.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з підстав неявки у підготовче засідання позивача є необґрунтованим.

Постановивши ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції фактично позбавив позивача права доступу до суду, що свідчить про порушення його права на розгляд справи в адміністративному суді, гарантовані ст.5 КАС України.

Відповідно до ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 320, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Львівській області задовольнити, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 15 червня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 1.380.2019.007138 скасувати.

Направити справу для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. І. Довга
З. М. Матковська
Постанова складена в повному обсязі 22.09.2020.