Справа № 160/1523/20
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 160/1523/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 ( суддя першої інстанції Юрков Е.О.) в адміністративній справі №160/1523/20 за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Гончарово" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з вимогами визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 05.11.2019 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо застосування до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" штрафу в сумі 80000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що податкове повідомлення рішення № від 05.11.2019 року є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки з моменту отримання (15:06 26.04.2019 р.) квитанції № 2 про прийняття Заяви про приєднання до Договору СТОВ ГОНЧАРОВО в особі керівника Антоневського Владислава Юрійовича набуло статусу суб`єкту електронного документообігу на підставі договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 року № 483002. Отже, починаючи з 15:06 26.04.2019 р. (момент отримання СТОВ "Гончарово" квитанції № 2 про прийняття Заяви про приєднання до Договору) до 18:25 26.04.2019 р. (момент отримання повідомлення про припинення дії договору) жодних змін у керівництві СТОВ "Гончарово" не відбувалося, а також були відсутні інші підстави, передбачені п. 14 наказу № 557, Товариство вважає, що у ДФС не було законних підстав для припинення дії договору про визнання електронних документів, а тому таке рішення ДФС є незаконним. Незважаючи на незаконність рішення ДФС (щодо припинення договору) СТОВ "Гончарово" було вимушено направити заяву про приєднання до договору повторно. Так, о 18:37 26.04.2019 р. подано нову заяву № 2 від 26.04.2019 р. про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 р. № 483002, яка була отримана ДФС о 18:53 26.04.2019 р. та якій призначено реєстраційний номер: (квитанція № 1), але прийняття заяви № 2 відбулося лише 02.05.2019 р. о 09:24 (квитанція № 2). За таких обставин, в зв`язку з незаконним рішенням ДФС про припинення дії договору про визнання електронних документів СТОВ "Гончарово" було позбавлено можливості зареєструвати податкову накладну № 2 від 04.04.2019 р. протягом встановленого законодавством строку (п. 201.10 ПКУ), зокрема до 20:00 30.04.2019 р.. Вказану податкову накладну вдалося зареєструвати лише 02.05.2019 р., тобто після того, як ДФС від СТОВ "Гончарово" було прийнято заяву № 2 від 26.04.2019 р. про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 р. № 483002, яка була отримана ДФС о 18:53 26.04.2019 р. За викладених обставин позивач вважає, що порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної № 2 від 04.04.2019 р. відбулось за відсутності вини платника податків та з незалежних від нього причин, отже підстави для застосування штрафних санкцій відсутні.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 року у задоволенні позову Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Гончарово" звернулось з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована доводами адміністративного позову.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається у порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Гончарово" є юридичною особою, яка зареєстрована 25.03.2000 року у встановленому законом порядку, та перебуває на обліку в Головному управлінні Державної податкової служби у Дніпропетровській області, та є платником податку на додану вартість.

08.10.2019 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, керуючись п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України, було проведено камеральну перевірку Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за квітень 2019 року.

За результатами даної перевірки складено акт перевірки № 49847/04-36-57-30/30852094 від 08.10.2019 року, в якому зафіксовано порушення СТОВ "Гончарово" п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, - порушено граничні строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за квітень 2019 року: № 2 від 04.04.2019 року, граничний строк реєстрації 30.04.2019 року (кількість днів затримки 2).

На підставі акта камеральної перевірки № 49847/04-36-57-30/30852094 від 08.10.2019 року прийнято податкове повідомлення-рішення № від 05.11.2019 року, яким до СТОВ "Гончарово" застосовано штраф у розмірі 80000,00 грн.

Вказане податкове повідомлення-рішення оскаржено в адміністративному порядку, та рішенням Державної податкової служби України № 3082/6/99-00-08-05-05-06 від 24.01.2020 року залишено без змін податкове повідомлення-рішення № від 05.11.2019 року.

Вважаючи протиправним нарахування штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що доводи позивача про порушення контролюючим органом строку підписання договору визнання електронних документів, не підтверджуються належними і допустимими доказами.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність у платника податків обов`язку скласти та зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, реєстрації податкової накладної має бути здійснена не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

За приписами п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну (розрахунок коригування) та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Відповідно до п. 120 1.1 ст. 120 1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу у визначеному цією статтею розмірі.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

За порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Аналогічні правові висновки також викладені в постанові Верховного Суду від 04.06.2020 року по справі № 560/1570/19.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що оскаржуваним у межах спору податковим повідомленням-рішенням до позивача застосовано штраф за затримку реєстрації податкової накладної.

Позивач вважає застосування до нього штрафу протиправним, оскільки затримка реєстрації податкової накладної сталася не з його вини, а з вини контролюючого органу, який без будь-яких пояснень тривалий час не підписував договір про визнання електронних документів, чим фактично блокував можливість реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Згідно з п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п.12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1. статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1. статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16. статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис","Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

Отже, з системного аналізу чинного законодавства встановлено, що згідно з Порядком №557 платник податку здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для надання таких документів.

Зокрема, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня (крім аварійних випадків). Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем (п. 3 Порядку №1246).

При цьому, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.

Перша квитанція це електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання.

Так, після надходження податкової накладної здійснюється її автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо вона надійшла після закінчення операційного дня або за одну годину до його закінчення.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Таким чином, перша квитанція надійшла, але це не означатиме автоматичну її реєстрацію в ЄРПН. Функція квитанції №1 це повідомити, що документ податківцями було отримано. А ось про подальший її стан має повідомити квитанція №2, яка надсилається після перевірки ПН/РК.

Відповідно до п. 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема:

-відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

-чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

-дотримання вимог, установлених п. 192.1 та п. 201.10 ПКУ;

-наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п. 201.1 ПКУ;

-наявності суми ПДВ відповідно до п. 200-1.3 і 200-1.9 ПКУ (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року);

-факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

-наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Лише на підставі результатів цієї перевірки й надсилається квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Саме вона буде квитанцією №2.

06.06.2017 року наказом Мінфіну №557 затверджений Порядок обміну електронними Особливості здійснення електронного документообігу при подачі податкових декларацій регулюються Наказом Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами» №557 від 06.06.2017 року.

Так, п.1 Розділу ІІ цього Порядку встановлено, що електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства та на підставі Договору, що визначає взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.

Пунктами 5-6 Розділу ІІ цього Порядку встановлено, що автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

Згідно з п.8-10 Розділу ІІ Порядку У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Автоматизована перевірка електронного документа включає: перевірку правового статусу ЕЦП шляхом встановлення чинності посиленого сертифіката ключа підписувача на час підписання електронного документа та відповідності особистого ключа підписувача відкритому ключу, зазначеному у посиленому сертифікаті. При цьому дата та час накладення ЕЦП встановлюються за даними позначки часу, отриманої підписувачем від АЦСК в момент підпису, а чинність посиленого сертифіката на цей момент встановлюється за даними відповідного онлайн-сервісу АЦСК (OCSP) та/або даними актуальних списків відкликаних сертифікатів (CRL) зазначеного АЦСК; перевірку обов`язковості та послідовності накладення на електронний документ ЕЦП підписувачів та електронної печатки (за наявності) у встановленому порядку; перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); перевірку наявності обов`язкових реквізитів; перевірку наявності Заяви про приєднання до Договору; перевірку дії Договору.

Згідно з п.1 Розділу ІІІ цього Порядку юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом.

Пунктами 9-10 Розділу ІІІ Порядку визначено, що підставами для відмови у прийнятті Заяви про приєднання до Договору та відповідно у приєднанні до Договору є: відсутність автора на обліку у контролюючому органі; невідповідність реєстраційних даних автора, зазначених у Заяві про приєднання до Договору, даним Єдиного державного реєстру та Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - Державний реєстр); наявність у Єдиному державному реєстрі запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи або припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; наявність в Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю; наявність діючого Договору.

За результатами розгляду Заяви про приєднання до Договору автор отримує другу квитанцію про приєднання до Договору або другу квитанцію про відмову в прийнятті Заяви про приєднання до Договору із зазначенням причини її неприйняття.

Згідно з п.14 Розділу ІІІ Порядку дія Договору та пов`язаних з ним Повідомлень припиняється за ініціативи підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника), поданої з дотриманням передбаченої пунктом 15 цього розділу процедури, або за наявності однієї з таких підстав: отримання інформації від АЦСК про завершення строку чинності (або скасування) посиленого сертифіката керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про зміну керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про державну реєстрацію припинення юридичної особи; наявність в Реєстрі самозайнятих осіб інформації про зняття з обліку самозайнятої особи як платника податків в контролюючому органі; наявність у Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю.

Згідно з п. 16, 17 Розділу ІІІ Порядку договір вважається припиненим у день настання однієї з подій, зазначених у пункті 14 цього розділу.

У день припинення дії Договору контролюючий орган повідомляє автора про припинення дії Договору (із зазначенням причини) шляхом направлення автоматично сформованого повідомлення про припинення дії Договору на електронну адресу, внесену до облікових даних автора, за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку. На повідомлення про припинення дії Договору накладається електронна печатка контролюючого органу, визначеного відповідно до пункту 5 цього розділу.

Судом встановлено, що 26.04.2019 року в реєстраційних даних позивача відбулися зміни директора. Новим керівником позивача став ОСОБА_1 , що підтверджується випискою з ЄДРЮОФОПГФ від 26.04.2019року.

26.04.2019 новий керівник Позивача ОСОБА_1 отримав особистий ключ електронного підпису виданий «АЦСК ТОВ «Центр сертифікації ключів Україна» з найменуванням: « ОСОБА_1 »;

26.04.2019 о 13:18 новий керівник Позивача направив до ДФС додаток до Договору про визнання електронних документів «Заяву про приєднання від 26.04.2019 № 1 до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 року № 483002».

Відповідно до квитанції № 1 від 26.04.2019 о 14:47 документ було доставлено до ДФС та збережено на центральному рівні, а о 15:06 26.04.2019 документ: «Заява про приєднання до договору про визнання електронних документів» була прийнята та їй присвоєно реєстраційний номер документу , що підтверджено квитанцією №2.

При цьому, відповідно до даних АІС «Податковий блок» головним бухгалтером СТОВ «ГОНЧАРОВО» ОСОБА_2 , яка відповідно до вимог п.10 Порядку №1246 мала право своєчасно направити на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні.

26.04.2019 о 18:25 через систему електронного документообігу позивач від ДФС отримав повідомлення про припинення дії договору про визнання електронних документів з зазначеною причиною: «Дію заяви про приєднання до Договору від 26.04.2019 № 1 про визнання електронних документів припинено у зв`язку зі зміною особи підписувача платника відповідно до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Позивач на свій запит отримав відповідь Криворізького північного управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 28.05.2019 № 62642/10/04-36-57-82-20, в якій зазначено наступне: « 26 квітня 2019 року в 15 год. 52 хв. Державним інспектором Софіївської ДПІ було прийнято Заяву про приєднання до договору про визнання електронних документів СТОВ «ГОНЧАРОВО», підписану ОСОБА_1 .. Відповідно до бази даних Державної фіскальної служби України, зокрема в «архіві електронної звітності» Єдиного вікна подання електронної звітності 26.04.2019 р. в 19 год. 24 хв. дія Договору була припинена автоматично на центральному рівні. Дій щодо припинення дії вказаного Договору працівниками ДПІ не проводилось».

Позивач намагався двічі зареєструвати податкову накладну № 2 від 04,04.2019 до спливу встановленого законодавством строку (до 20:00 30.04.2019), однак: - при поданні податкової накладної на реєстрацію 30.04.2019 за підписом директора Антоневського В. Ю. було отримано квитанцію № 1 о 14:15, що документ не прийнято: «Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису - особа : ОСОБА_1 », - при поданні податкової накладної на реєстрацію 30.04.2019 за підписом головного бухгалтера Зубко Наталі Володимирівни було отримано квитанцію № 1 о 14:32, що документ не прийнято: «Блок даних. Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису - особа : ОСОБА_2 ».

Таким чином, податкову накладну № 2 від 04.04.2019 відповідач зареєстрував лише 02.05.2019, тобто після того, як ДФС від Товариства було прийнято заяву № 2 від 26.04.2019 про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 483002, яка була отримана ДФС о 18:53 26.04.2019.

Матеріалами справи підтверджується, що на центральному рівні заява про приєднання до договору про визнання електронних документів прийнятий 26.04.2019 року, про що свідчить квитанція № 1 (ас32,33).

Проте квитанція № 2 про прийняття або відхилення заяви про приєднання до договору про визнання електронних документів на адресу товариства не надійшла. Зі сторони податкового органу вказаний договір було підписано лише 02.05.2019 року (ас.37,38).

Отже відповідач, отримавши заяву про приєднання до договору 26.04.2019 року фактично не прийняв жодного рішення щодо його укладення, або відмови в укладенні, або направлення на доопрацювання.

Така бездіяльність зі сторони відповідача тривала до 02.05.2019 року, чим штучно створено передумови для порушення позивачем установленого законом строку для реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Колегія суддів враховує, що позивач, мав обґрунтоване сподівання, що його дії щодо направлення заяви про приєднання до договору в електронному вигляді, ДПІ буде прийнято або рішення про його укладення, або відмовлено в його укладенні, про що буде повідомлено шляхом надсилання квитанції №2, при цьому рішення приймається протягом 5 робочих днів.

Отже, в межах спору апеляційним судом встановлено, що порушення позивачем строку реєстрації податкових накладних у ЄРПН сталося не з вини платника податків, а через бездіяльність контролюючого органу, який за відсутності будь-якого обґрунтування впродовж тривалого періоду часу не вчиняв жодних дій щодо укладення або відмови в прийнятті заяви позивача про приєднання до Договору про визнання електронних документів, що блокувало роботу підприємства та обумовило затримку реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

За таких обставин, застосування до позивача оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням штрафних санкцій не може бути визнане законним, відповідно, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення підлягає скасуванню, як протиправне.

Висновки суду першої інстанції, що дії з відмови контролюючого органу у реєстрації в ЄРПН позивачем не оскаржені є помилковим.

На думку колегії суддів, зазначені обставини знайшли своє підтвердження під час вирішення даного спору. При цьому, враховуючи що позивач обґрунтовував ними свої вимоги, тобто ці обставини є підставою його вимог, апеляційний суд вважає, що такі доводи у будь-якому разі підлягали перевірці, а обставини - дослідженню.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення вимог позивача є помилковим. Вирішуючи спір, суд прийняв рішення за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, що призвело до ухвалення помилкового судового рішення, внаслідок чого, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржуване рішення - скасуванню, з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, враховуючи приписи ч. 1 ст. 139 КАС України, перевіривши наявні в матеріалах справи докази на підтвердження понесених позивачем судових витрат, апеляційний суд вважає, що з відповідача мають бути стягнуті всі понесені позивачем судові витрати в загальній сумі 5 255 грн., а саме: судовий збір, сплачений при поданні позову, - 2102 грн. (а.с. 1), судовий збір, сплачений при поданні апеляційної скарги, - 3153 грн. (а.с. 81).

Керуючись ст. ст. 2-12, 72-77, 132, 134, 139, 242, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 в адміністративній справі №160/1523/20 скасувати та ухвалити нову постанову.

Адміністративний позов Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 05.11.2019 року щодо застосування до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" штрафу в сумі 80000,00 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гончарово" судові витрати в сумі 5255 грн. (п`ять тисяч двісті п`ятдесят п`ять гривень).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 24.09.2020 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва