Справа № 320/5354/19
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 року справа №320/5354/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок позивачкам пенсії по втраті годувальника згідно рішення від 20.03.2019 №02 про перерахунок пенсії, з урахуванням доплати до 100 грн. згідно п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 №124 «Питання проведення індексації пенсій у 2019 році».

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивачки зазначили, що вони є рідними сестрами та отримують пенсію по втраті годувальників - їхніх батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розмір яких, визначений рішенням від 20.03.2019 №02, є меншим, ніж визначений законодавством України.

Так, позивачки стверджують, що відповідно до положень статті 37 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон №1058) пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається в розмірі: на одного непрацездатного члена сім`ї - 50 відсотків пенсії за віком померлого годувальника; на двох та більше непрацездатних членів сім`ї - 100 відсотків пенсії за віком померлого годувальника, що розподіляється між ними рівними частками. Враховуючи розміри пенсій за віком їхніх померлих батьків, позивачки зазначають, що належні їм до сплати розміри пенсій по втраті годувальників є такими: за період з 01.03.2019 по 30.06.2019 - по 1739,04 грн. кожній, за період з 01.07.2019 по 30.11.2019 - по 1806,04 грн. кожній, у той час як розміри фактично виплачених пенсій є значно меншими.

Враховуючи, що у добровільному порядку відповідач відмовив у здійсненні перерахунку та виплати пенсії, позивачки звернулися до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.10.2019 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що розрахунок пенсії позивачок визначається індивідуально як частка сукупної пенсії їхніх померлих батьків.

Відповідач повідомив, що перерахунок пенсії по втраті годувальників з 01.03.2019 був здійснений відповідно до положень Постанови КМУ від 20.02.2019 №124 з урахуванням збільшеного показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, в розмірі 1,17.

При цьому, нарахування до пенсій ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розміру підвищення до 100 грн. не застосовується.

Відповідач повідомив, що після перерахунку розміру пенсії позивачок було визначено, що станом на 01.03.2019 розмір пенсії ОСОБА_1 становить 1468,50 грн., а ОСОБА_2 - 1260,80 грн., що відповідає вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 , виданим Міським відділом №2 Білоцерківського МУГУ МВС України в Київській області 26.06.1998 (т.1, а.с.11-12).

Відповідно до довідки серії КИО-І №171350 від 02.09.2020 ОСОБА_1 з 01.10.1984 довічно встановлено ІІ групу інвалідності з дитинства (т.1, а.с.13).

12.03.1997 Київською обласною державною адміністрацією було видано ОСОБА_1 посвідчення громадянки, яка постійно проживає або постійно працює на території зони посиленого радіоекологічного контролю (категорії 4) серії НОМЕР_2 (т.1, а.с.13).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримує пенсію по втраті годувальника.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянкою України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_3 , виданим Міським відділом №2 Білоцерківського МУГУ МВС України в Київській області 13.08.1996 (т.1, а.с.21-23).

24.01.1994 Київською обласною державною адміністрацією було видано ОСОБА_2 посвідчення громадянки, яка постійно проживає на території зони посиленого радіоекологічного контролю у 1986-1993 р. (категорії 4) серії НОМЕР_4 (т.1, а.с.24).

Як вбачається з пенсійного посвідчення серії НОМЕР_5 від 15.05.2019 ОСОБА_2 призначена пенсії по втраті годувальника як інваліду ІІ групи, інвалідність з дитинства (т.1, а.с.23).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 було подано до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області заяву про перерахунок її пенсії (т.1, а.с.18).

Білоцерківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області листом від 08.05.2019 №365/Р-01 повідомило позивачці, що ОСОБА_1 отримує пенсію по втраті годувальників: матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Пенсію відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» призначено на утриманців: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

До розрахунку пенсії враховано:

- страховий стаж 1 померлого годувальника ( ОСОБА_4 ) - 31 рік 03 місяці 17 днів. Стаж зараховано по 14.10.1991. Коефіцієнт стажу - 0,31250. Для обчислення заробітку використано заробітну плату за період з 01.10.1974 по 31.12.1979, з 01.01.1980 по 31.05.1983 та з 01.01.1984 по 31.05.1984. Індивідуальний коефіцієнт для обчислення заробітної плати становить 0,78886.

- страховий стаж 2 померлого годувальника ( ОСОБА_3 ) - 39 років 04 місяці 12 днів. Стаж зараховано по 06.06.1993. Коефіцієнт стажу - 0,39333. Для обчислення заробітку використано заробітну плату за період з 01.04.1986 по 31.03.1991. Індивідуальний коефіцієнт для обчислення заробітної плати становить 0,40706.

У листі зазначено, що у травні 2019 року пенсійну справу позивача переглянуто та приведено у відповідність з 01.03.2019.

Станом на 01.03.2019 розрахунок пенсії 1 годувальника при середньомісячному заробітку - 3474,42 грн. (4404,35 грн. (збільшений показник середньої заробітної плати, який враховується для обчислення пенсії) х 0,78886 становить: 1085,76 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (3474,42 грн. х 0,31250); 226,24 грн. - доплата до прожиткового мінімуму (до 1312,00 грн.); 65,14 грн. - доплата за понаднормативний стаж (6 років). Всього: 1377,15 грн. - розмір пенсії за віком 1 померлого годувальника ОСОБА_4 .

Розрахунок пенсії 2 годувальника при середньомісячному заробітку - 1792,83 грн. (4404,35 грн. (збільшений показник середньої заробітної плати, який враховується для обчислення пенсії) х 0,40706): 705,17 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (1792,83 грн.х0,39333); 606,83 грн. - доплата до прожиткового мінімуму (до 1312,00 грн.); 133,98 грн. - доплата за понаднормативний стаж (19 років). Всього: 1445,98 грн. - розмір пенсії за віком 2 померлого годувальника - ОСОБА_5 .

Загальний розмір пенсії по втраті годувальника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 01.03.2019 складає 2823,13 грн. (1377,15 грн. +1445,98 грн.).

Відповідно, розмір пенсії на 1 утримання - 1411,56 грн. (2823,13 грн./2).

У листі зазначено, що вірний розмір пенсії позивачки по втраті годувальника станом на 01.03.2019 складає 1468,50 грн., де: 1411,56 грн. - розмір пенсії по втраті годувальника; 56,94 грн. - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю внаслідок Чорнобильської катастрофи, 4 категорії (т.1, а.с.19-20).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернулась до Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області із заявою, у якій просила здійснити перерахунок її пенсії з урахуванням компенсації індексації за 2015-52016 року у сумі 2410,00 грн. в березні та квітні, виходячи з того, що розмір її пенсії є мінімальним, а в розрахунку було взято суму пенсії обох батьків, а не 50% від цієї суми (т.1, а.с.27).

Білоцерківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області листом від 08.05.2019 №366/А-01 повідомило позивачці, що ОСОБА_2 отримує пенсію по втраті годувальників: матері, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Пенсію відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» призначено на утриманців: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

До розрахунку пенсії враховано:

- страховий стаж 1 померлого годувальника ( ОСОБА_4 ) - 31 рік 03 місяці 17 днів. Стаж зараховано по 14.10.1991. Коефіцієнт стажу - 0,31250. Для обчислення заробітку використано заробітну плату за період з 01.10.1974 по 31.12.1979, з 01.01.1980 по 31.05.1983 та з 01.01.1984 по 31.05.1984. Індивідуальний коефіцієнт для обчислення заробітної плати т становить 0,78886.

- страховий стаж 2 померлого годувальника ( ОСОБА_3 ) - 39 років 04 місяці 12 днів. Стаж зараховано по 06.06.1993. Коефіцієнт стажу - 0,39333. Для обчислення заробітку використано заробітну плату за період з 01.04.1986 по 31.03.1991. Індивідуальний коефіцієнт для обчислення заробітної плати становить 0,40706.

При призначенні пенсії по втраті годувальника її розмір складав 417,93 грн.

У листі відповідач зазначив, що в подальшому зв`язку зі зміною прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, що визначається Законом України «Про Державний бюджет України на відповідний рік». Перерахунку підлягали ті виплати, які залежать від розміру зазначеного прожиткового мінімуму, і внаслідок цього розмір пенсії збільшувався.

Відповідач у листі повідомив, що станом на 01.03.2019 розрахунок пенсії 1 годувальника при середньомісячному заробітку - 3474,42 грн. (4404,35 грн. (збільшений показник середньої заробітної плати, який враховується для обчислення пенсії) х 0,78886 становить: 1085,76 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (3474,42 грн. х 0,31250); 24,24 грн. - доплата до старого основного розміру пенсії; 64,44 грн. - доплата за понаднормативний стаж (6 років). Всього: 1174,44 грн. - розмір пенсії за віком 1 померлого годувальника ОСОБА_4 .

Розрахунок пенсії 2 годувальника при середньомісячному заробітку - 1792,83 грн. (4404,35 грн. (збільшений показник середньої заробітної плати, який враховується для обчислення пенсії) х 0,40706): 705,17 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (1792,83 грн.х0,39333); 368,83 грн. - доплата до прожиткового мінімуму (до 1074,00 грн.); 133,98 грн. - доплата за понаднормативний стаж (19 років); 25,30 грн. - доплата до старого основного розміру пенсії. Всього: 1233,28 грн. - розмір пенсії за віком 2 померлого годувальника - ОСОБА_5 .

Загальний розмір пенсії по втраті годувальника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 01.03.2019 складає 2407,72 грн. (1174,44 грн. +1233,28 грн.).

Відповідно, розмір пенсії на 1 утримання - 1203,86 грн. (2407,72 грн./2).

Станом на 01.03.2019 розмір пенсії ОСОБА_2 по втраті годувальника складає 1260,80 грн., де: 1203,86 грн. - розмір пенсії по втраті годувальника; 56,94 грн. - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю внаслідок Чорнобильської катастрофи 4 категорії (т.1, а.с.28-29).

Не погоджуючись з діями відповідача по визначенню розміру пенсії по втраті годувальників, позивачки звернулись до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону №1058 (в редакції, яка була чинна на момент призначення позивачкам пенсії по втраті годувальника) відповідно до цього Закону за рахунок коштів Пенсійного фонду в солідарній системі призначаються такі пенсійні виплати: 1) пенсія за віком; 2) пенсія по інвалідності внаслідок загального захворювання (у тому числі каліцтва, не пов`язаного з роботою, інвалідності з дитинства); 3) пенсія у зв`язку з втратою годувальника.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону 1058 пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні, за наявності в годувальника на день смерті страхового стажу, який був би необхідний йому для призначення пенсії по III групі інвалідності, а в разі смерті пенсіонера або осіб, зазначених у частині другій статті 32 цього Закону, - незалежно від тривалості страхового стажу. При цьому дітям пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника.

Батьки і чоловік (дружина) померлого, які не були на його утриманні, мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника, якщо втратили джерело засобів до існування.

Частиною другою статті 36 Закону №1058 визначено, що непрацездатними членами сім`ї вважаються: 1) чоловік (дружина), батько, мати, якщо вони є інвалідами або досягли пенсійного віку, передбаченого статтею 26 цього Закону; 2) діти (у тому числі діти, які народилися до спливу 10 місяців з дня смерті годувальника) померлого годувальника, які не досягли 18 років або старші цього віку, якщо вони стали інвалідами до досягнення 18 років.

Діти, які навчаються за денною формою навчання у загальноосвітніх навчальних складах системи загальної середньої освіти, а також професійно-технічних, вищих навчальних закладах (у тому числі у період між завершенням навчання в одному із зазначених навчальних закладів та вступом до іншого навчального закладу або у період між завершенням навчання за одним освітньо-кваліфікаційним рівнем та продовженням навчання за іншим за умови, що такий період не перевищує чотирьох місяців), - до закінчення такими дітьми навчальних закладів, але не довше ніж до досягнення ними 23 років, та діти-сироти - до досягнення ними 23 років незалежно від того, навчаються вони чи ні 3) чоловік (дружина), а в разі їх відсутності - один з батьків або брат чи сестра, дідусь чи бабуся померлого годувальника незалежно від віку і працездатності, якщо він (вона) не працюють і зайняті доглядом за дитиною (дітьми) померлого годувальника до досягнення нею (ними) 8 років.

Згідно з частиною першою статті 37 Закону №1058 пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається в розмірі: на одного непрацездатного члена сім`ї - 50 відсотків пенсії за віком померлого годувальника; на двох та більше непрацездатних членів сім`ї - 100 відсотків пенсії за віком померлого годувальника, що розподіляється між ними рівними частками.

Відповідно до части першої-другої статті 38 Закону №1058 пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається на весь період, протягом якого член сім`ї померлого годувальника вважається непрацездатним згідно із частиною другою статті 36 цього Закону, а членам сім`ї, які досягли пенсійного віку, передбаченого статтею 26 цього Закону, - довічно.

Зміна розміру пенсії або припинення її виплати членам сім`ї здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому склалися обставини, що спричинили зміну розміру або припинення виплати пенсії.

Тобто, базовою величиною для визначення розміру пенсії, призначеної у зв`язку з втратою годувальника на підставі правових норм Закону №1058 є саме розмір пенсії за віком померлого годувальника.

Відповідно до частини першої статті 44 Закону №1058 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин) заява про призначення (перерахунок) пенсії та необхідні документи подаються до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженій особі в порядку, визначеному правлінням Пенсійного фонду за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, особисто або через представника, який діє на підставі виданої йому довіреності, посвідченої нотаріально.

Згідно з частинами четвертою-п`ятою статті 45 Закону №1058 перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених частиною першою статті 35, частиною другою статті 38, частиною третьою статті 42 і частиною п`ятою статті 48 цього Закону, провадиться в такі строки: у разі виникнення права на підвищення пенсії - з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа; у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, - з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.

Документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії.

Частиною третьою статті 42 Закону №1058 визначено, що з 1 січня 2016 року у разі збільшення розміру прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, визначеного законом, а також у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати, визначеної законом про Державний бюджет України на відповідний рік, підвищується розмір пенсії, обчислений відповідно до статті 28 цього Закону (крім пенсіонерів, які працюють (провадять діяльність, пов`язану з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування). Перерахунок пенсії проводиться з дня встановлення нового розміру прожиткового мінімуму/ мінімальної заробітної плати. Пенсіонерам, які працюють (провадять діяльність, пов`язану з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування), після звільнення з роботи або припинення такої діяльності пенсія перераховується з урахуванням прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність/мінімальної заробітної плати, визначених законом на дату звільнення з роботи або припинення такої діяльності.

Щодо правомірності визначення відповідачем розміру пенсії ОСОБА_1 , суд зазначає таке.

Як вбачається з довідки вих. № 1875/02 від 14.05.2019, відомостей на виплату пенсії та довідки №179/102-04 ОСОБА_1 у березні-травні 2019 року було виплачено пенсію у розмірі 1653,50 грн. щомісячно, а у травні-липні 2019 року - 1468,50 грн. щомісячно (т.1, а.с.15-17).

Відповідно до інформації про перерахунок пенсії станом на 20.03.2019 ОСОБА_1 було визначено до виплати з 01.03.2019 по 30.06.2019 пенсію у розмірі 1653,50 грн. щомісячно, з яких: 1596,56 грн. - основний розмір пенсії та 56,94 грн. - додаткова пенсії як особі віднесеній до 4 категорії.

Основний розмір пенсії був визначений з розрахунку пенсії годувальників позивачки.

Так, відповідно до розрахунку від 20.03.2019 загальний розмір пенсії матері позивачки, ОСОБА_3 , з 01.03.2019 по 30.03.2019 становив 1630,98 грн., з яких:

- розмір пенсії за віком - 705,17 грн.;

- доплата до прожиткового мінімуму - 791,83 грн.;

- доплата за понаднормативний стаж (за 19 років) - 133,98 грн.

Також до пенсії враховано доплату до 100 грн. індексації 01.03.2019 у розмірі 80,54 грн.;

Відповідно до вказаного розрахунку загальний розмір пенсії батька позивачки, ОСОБА_4 , з 01.03.2019 по 30.03.2019 становив 1562,15 грн.:

- розмір пенсії за віком - 1085,76 грн.;

- доплата до прожиткового мінімуму - 411,24 грн.;

- доплата за понаднормативний стаж (за 6 років) - 65,15 грн.

До пенсії враховано доплату до 100 грн. індексації 01.03.2019 у розмірі 90,53 грн.

Отже, відповідно до розрахунку основний розмір пенсії позивачки у розмірі 1596,56 грн. розрахований наступним чином: (1630,98 грн. + 1562,15 грн.)/2 (т.1, а.с.168-169).

Як вбачається з листа Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області від 08.05.2019 №365/Р-01 розмір пенсії ОСОБА_1 станом на 01.03.2019 складав 1468,50 грн., з яких: 1411,56 грн. - основний розмір пенсії та 56,94 грн. - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю внаслідок Чорнобильської катастрофи 4 категорії.

У вказаному листі відповідач зазначив, що розмір пенсії позивачки був визначений наступним чином: 1411,56 грн.= (1377,15 грн. (пенсія батька) + 1445,98 грн. (пенсія матері)/2.

Так, відповідач зазначив, що розмір пенсії ОСОБА_6 з 01.03.2019 становить 1445,98 грн.,з яких:

- 705,17 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (1792,83 грн.х0,39333);

- 606,83 грн. - доплата до прожиткового мінімуму;

- 133,98 грн. - доплата за понаднормативний стаж (19 років).

У свою чергу, розмір пенсії ОСОБА_4 з 01.03.2019 становив 1377,15 грн., з яких:

- 1085,76 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (3474,42 грн. х 0,31250);

- 226,24 грн. - доплата до прожиткового мінімуму;

- 65,14 грн. - доплата за понаднормативний стаж (6 років).

Отже, дослідивши вказані документи, судом встановлено, що лист відповідача від 08.05.2019 №365/Р-01 та розрахунок з інформаційної бази ПФУ містить різну інформацію щодо показників розміру доплати до прожиткового мінімуму ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , які були враховані під час визначення пенсії батьків позивачки та відповідно, пенсії ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає, що вказані показники були застосовні відповідачем під час перерахунку пенсії позивачки, проведеного 13.03.2019, що підтверджується інформацією з ІКС ПФУ (т.1, а.с.177-178).

Відповідно до абзацу 1 частини першої статі 28 Закону №1058 мінімальний розмір пенсії за віком за наявності у чоловіків 35 років, а у жінок 30 років страхового стажу встановлюється в розмірі прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, визначеного законом. У разі виплати застрахованій особі довічної пенсії, передбаченої цим Законом, пенсії або аналогічної виплати, встановленої в інших державах, мінімальний розмір пенсії за віком у солідарній системі встановлюється з урахуванням зазначених сум.

Згідно з статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII установлено у 2019 році прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність: з 1 січня 2019 року - 1497 гривень, з 1 липня - 1564 гривні, з 1 грудня - 1638 гривень.

З матеріалів справи вбачається, що розмір основної пенсії ОСОБА_3 з 01.03.2019 становить 705,17 грн., а розмір основної пенсії ОСОБА_4 - 1085,76 грн.

Отже, доплата до пенсії, передбачена абз.1 ч.1 ст.28 Закону №1058, з 01.03.2019 має становити: ОСОБА_3 - 791,83 грн. (1497,00 грн. - 705,17 грн.), а ОСОБА_4 - 411,24 грн. (1497,00 грн. - 1085,76 грн.).

Таким чином, відповідач у розрахунку від 13.05.2019 невірно визначив розмір доплати до прожиткового мінімуму непрацездатних осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Щодо позиції позивачки щодо необхідності здійснення розрахунку пенсії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 01.01.2019 з урахуванням індексації, передбаченої Постановою КМУ від 20.02.2019 №124, суд зазначає таке.

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Питання проведення індексації у 2019 році» від 20.02.2019 №124 визначено, що: у 2019 році перерахунок пенсій згідно з Порядком проведення перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженим цією постановою, проводиться із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, в розмірі 1,17.

у разі, коли розмір підвищення в результаті перерахунку пенсії, зазначеного у цьому пункті, не досягає 100 гривень, встановлюється доплата до пенсії у сумі, що не вистачає до зазначеного розміру, яка враховується під час подальших перерахунків пенсії.

З матеріалів справи пенсійної справи вбачається, що відповідачем на виконання вимог пункту 1 Постанови КМУ від 20.02.2019 №124 було здійснено розрахунок пенсії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 01.03.2019 із застосуванням збільшеного показника середньої заробітної плати України, з якої сплачено страхові внески - 4404,35 грн. (3764,00 грн.х1,17).

Так, розмір пенсії за віком з 01.03.2019 був визначений наступним чином: ОСОБА_3 - 705,17 грн., ОСОБА_4 - 1085,76 грн.

Як вбачається матеріалів пенсійної справи ОСОБА_7 станом на 05.12.2018 розмір пенсії за віком ОСОБА_3 становив 602,72 грн., а ОСОБА_4 - 927,99 грн. (т.1, а.с.103-104).

Отже, розмір пенсії за віком ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в результаті здійснення перерахунку із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати відповідно до положень Постанови КМУ від 20.02.2019 №124 збільшився у порівнянні з попередні періодом перерахунку пенсії більше ніж на 100 грн., а саме: у ОСОБА_3 на 102,45 грн. (705,17 грн. - 602,72 грн.), а у ОСОБА_4 на 157,77 грн. (1085,76 грн. - 927,99 грн.).

У зв`язку з цим, суд вважає, що в даному випадку відсутні підстави для нарахування до пенсії батьків позивачки доплати, передбаченої пунктом 2 Постанови КМУ від 20.02.2019 №124.

У зв`язку з цим, суд вважає, що пенсія ОСОБА_1 також має обраховуватись без відповідної доплати.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що відповідач, здійснивши перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.03.2019 безпідставно визначив її розмір у сумі 1468,50 грн., оскільки розмір основної пенсії по втраті годувальника ОСОБА_7 з 01.03.2019 мав становити 1596,56 грн. (1630,98 грн. + 1562,15 грн.)/2.

Згідно з статтею 51 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» особам, віднесеним до категорій 2, 3, 4 призначається щомісячна додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю, у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 13 Постанови Кабінету Міністрів України «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 23.11.2011 №1210 щомісячна додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю, відповідно до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" виплачується у таких розмірах: особам що належать до категорії 4, - 56,94 гривні.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 має статус особи, яка постійно проживає або постійно працює на території зони посиленого радіоекологічного контролю категорії 4, а тому позивачка має право на отримання додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю, у розмірі 54,94 грн.

Отже, загальний розмір пенсії позивачки з 01.03.2019 має становити 1653,50 грн. (1596,56 грн.+56,94 грн.), що відповідає розрахунку пенсії, здійсненому відповідачем 20.03.2019.

Щодо правомірності визначення відповідачем розміру пенсії ОСОБА_2 , суд зазначає таке.

Відповідно до довідок вих.№1734/02 від 22.04.2019 та №199/102-04 ОСОБА_2 за березень-липень 2019 року було виплачено пенсію у розмірі 1260,80 грн. щомісячно (т.1, а.с.25-26).

Як вбачається з листа Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області від 08.05.2019 №366/А-01, станом на 01.03.2019 розрахунок пенсії ОСОБА_6 наступний:

- 705,17 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (1792,83 грн.х0,39333);

- 368,83 грн. - доплата до прожиткового мінімуму (до 1074,00 грн.);

- 133,98 грн. - доплата за понаднормативний стаж (19 років);

- 25,30 грн. - доплата до старого основного розміру пенсії.

Загальний розмір пенсії за віком - 1233,28 грн.

В свою чергу, розмір пенсії ОСОБА_4 з 01.03.2019 становить:

- 1085,76 грн. - розмір пенсії за віком годувальника (3474,42 грн. х 0,31250); 24,24 грн. - доплата до старого основного розміру пенсії;

- 64,44 грн. - доплата за понаднормативний стаж (6 років).

Загальний розмір пенсії за віком - 1174,44 грн.

Відповідач зазначив, що загальний розмір пенсії по втраті годувальника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 01.03.2019 складає 2407,72 грн. (1174,44 грн. +1233,28 грн.).

Відповідно, розмір пенсії ОСОБА_2 становить 1203,86 грн. (2407,72 грн./2).

Станом на 01.03.2019 розмір пенсії ОСОБА_2 складає 1260,80 грн., де: 1203,86 грн. - розмір пенсії по втраті годувальника; 56,94 грн. - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю внаслідок Чорнобильської катастрофи 4 категорії.

Суд зазначає, що з наведеного відповідачем розрахунку пенсійних виплат вбачається, що відповідач, здійснюючи перерахунок пенсії за віком ОСОБА_4 з 01.03.2019 під час обрахунку пенсії його доньки, ОСОБА_2 , не нараховував доплату до прожиткового мінімуму, який був врахований під час обрахунку пенсії ОСОБА_1 .

Крім того, відповідач здійснив нарахування ОСОБА_3 та ОСОБА_4 доплати до старого основного розміру пенсії, у той час як такі нарахування були відсутні під час обрахунку пенсії ОСОБА_7 .

Відповідач під час розгляду справи не надав жодних пояснень та доказів н підтвердження правомірності застосування різних підходів та показників під час обрахунку пенсій за віком батьків позивачок за 01.03.2019, тобто за один і той самий період.

Як було встановлено судом вище, батьки позивачки мають право на отримання доплати до прожиткового мінімуму.

Так, доплата до пенсії, передбачена абз.1 ч.1 ст.28 Закону №1058, з 01.03.2019 має становити: ОСОБА_3 - 791,83 грн. (1497,00 грн. - 705,17 грн.), а ОСОБА_4 - 411,24 грн. (1497,00 грн. - 1085,76 грн.).

При цьому, попередньо судом було встановлено відсутність у ОСОБА_3 та ОСОБА_4 права на отримання доплати до 100 грн., передбаченої постановою КМУ від 20.02.2019 №124.

Суд вважає, що оскільки в силу закону ОСОБА_2 та ОСОБА_1 мають права на отримання частки від суми пенсії годувальників, тобто померлих батьків, у розмірі по 50% від суми пенсії кожна, які, відповідно, є рівнозначними, то розмір пенсії позивачок за відповідний період має бути однаковий.

У зв`язку з цим, суд вважає, що розмір пенсії ОСОБА_2 з 01.03.2019 має відповідати рівній частці пенсії, яку отримує її сестра, ОСОБА_1 та, відповідно, має становити 1596,56 грн.

Крім того, матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_2 має право на отримання додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю, відповідно до статті 51 Закону №796 у розмірі 54,94 грн.

Отже, загальний розмір пенсії позивачки з 01.03.20419 має становити 1653,50 грн. (1596,56 грн.+56,94 грн.), що відповідає розрахунку пенсії, здійсненому відповідачем 20.03.2019.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 з березня 2019 року отримувала пенсію у розмірі 1260,80 грн., що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Відповідно до частин першої-другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження визначення розміру пенсії позивачок з 01.03.2019 у розмірі 1468,50 грн. - для ОСОБА_1 та 1260,80 грн. - для ОСОБА_2 , у той час як матеріали справи свідчать про те, що розмір пенсії позивачок з 01.03.2019 мав становити 1653,50 грн. для кожної.

У позовній заяві позивачки просять суд зобов`язати відповідача здійснити перерахунок ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пенсії по втраті годувальника згідно рішення від 20.03.2019 №02 про перерахунок пенсії, з урахуванням доплати до 100 грн. згідно п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 №124 «Питання проведення індексації пенсій у 2019 році».

Відповідно до частин першої-другої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З метою повного захисту прав позивачок суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України у Київській області щодо нарахування з 01.03.2019 пенсії по втраті годувальника ОСОБА_1 у розмірі 1468,50 грн. та ОСОБА_2 у розмірі 1260,80 грн.

Відповідно до Рекомендації №R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Оскільки відповідачем було протиправно зменшено розмір пенсії по втраті годувальника позивачками з 01.03.2019, суд вважає, що у даному випадку у відповідача відсутня дискреція як можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити перерахунок та встановити позивачкам пенсію по втраті годувальника з 01.03.2019 у розмірі 1653,50 грн.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачки звільнені від сплати судового збору. Доказів понесення інших судових витрат позивачки суду не надали. Таким чином, судові витрати присудженню на користь позивачок не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243- 246, 250, 255 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо встановлення ОСОБА_1 з 01.03.2019 пенсії по втраті годувальника у розмірі 1468,50 грн.

3. Визнати протиправними дії Білоцерківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо встановлення ОСОБА_2 з 01.03.2019 пенсії по втраті годувальника у розмірі 1260,80 грн.

4. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити перерахунок та виплатити ОСОБА_1 з 01.03.2019 щомісячну пенсію по втраті годувальника у розмірі 1653,50 грн., з урахуванням раніше виплачених сум.

5. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити перерахунок та виплатити ОСОБА_2 з 01.03.2019 щомісячну пенсію по втраті годувальника у розмірі 1653,50 грн., з урахуванням раніше виплачених сум.

6. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.