Справа № 280/3321/20
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року (о 09 год. 15 хв.)Справа № 280/3321/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.

за участю секретаря судового засідання Лялько Ю.В.

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - ГУ ДПС у Запорізькій області, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску від 19.11.2019 № на суму 2251,53 грн.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві зазначає, що позивачем сплачено єдиний внесок вчасно та у повному обсязі за 2018-2019 роки, оскільки до встановленого Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» строку (не пізніше 20 числа наступного місяця) з рахунку позивача було списано суму платежу у встановленому Законом розмірі. Зауважує, що у відповідності до ч. 11 ст. 9, ч. 14 ст. 25 Закону рішення податкового органу про нарахування пенсі та застосування штрафу може надсилатись платнику податків лише у випадку, коли останній: не сплатив суму єдиного внеску вчасно; не сплатив суму єдиного внеску у повному обсязі, а тому підстав для прийняття рішення про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску не було і не має на сьогоднішній день, у зв`язку із чим оскаржене рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню. Щодо твердження відповідача, що позивачем сплачено суми єдиного внеску «не на той рахунок», у зв`язку із чим кошти вважаються несплаченими, наголошує, що згідно з усталеною практикою Верховного Суду здійснення платником єдиного внеску своєчасної оплати, хоч і на помилковий рахунок вважається належним виконанням зобов`язання зі сплати єдиного внеску. Щодо строку звернення до адміністративного суду з даним позовом пояснює, що позивач оскаржене рішення ДПС України не отримував та не знав про його існування, а оскаржене рішення адвокатом отримане лише 11 травня 2020 року і лише у зв`язку із вчиненням дій із оскарження вимоги про сплату недоїмки, з відповіді на адвокатський запит, з якої представник позивача і дізнався про існування оскарженого рішення. На підставі вищевикладеного, просить визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску від 19.11.2019 № на суму 2251,53 грн.

Ухвалою судді від 26.05.2020 позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення зазначених судом недоліків позовної заяви. У встановлений судом строк недоліки позовної заяви було усунуто.

Ухвалою судді від 15.06.2020 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 14 липня 2020 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 03 липня 2020 року надав суду відзив (вх. №30716), відповідно до якого пояснює, що головним державним ревізором-інспектором Вознесенівського управління у м. Запоріжжі ГУ ДПС у Запорізькій області 19.11.2019 проведено камеральну перевірку з питань несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску ОСОБА_1 за період з 21.01.2019 по 18.10.2019, в ході якої виявлені порушення, вчинені суб`єктом підприємницької діяльності (позивачем) щодо єдиного внеску, а саме: ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в частині несплати (неперерахування), несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску за період з 21.01.2019 до 18.10.2019. Вказує, що за результатами проведення камеральної перевірки на підставі ч. 10 та п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону за виявлене порушення складено рішення № від 19.11.2019 про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску код платежу 71040000. За таких обставин, вважає позовну заяву ФОП ОСОБА_1 необґрунтованою, а тому просить суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до ухвали від 14.07.2020 вирішено продовжити строк підготовчого провадження у справі, підготовче засідання по справі відкласти на 25 серпня 2020 року.

12 серпня 2020 року від представника позивача надійшла відповідь на відзиви (вх. №36736), у якій стверджує, що загалом обґрунтування відзиву на позовну заяву відповідач зводить до наявності у позивача боргу зі сплати єдиного соціального внеску, що дійсності не відповідає, оскільки позивач у повному обсязі виконував зобов`язання зі сплати єдиного внеску відповідно до чинного законодавства та у строки, встановлені Законом. Звертає увагу суду, що жоден довід чи доказ, викладений у відзиві на позовну заяву, не спростовує позиції, викладеної в адміністративному позові. На підставі вищезазначеного, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 25.08.2020 закрите підготовче провадження у справі та призначене судове засідання на 17 вересня 2020 року.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою (вх. №42318 від 11.09.2020) про розгляд справи за його відсутності за наявними у справі матеріалами. Повідомляє, що докази судових витрат на професійну правничу допомогу будуть надані протягом 5 днів після ухвалення рішення суду.

Представник відповідача звернувся до суду із клопотанням (вх. №43552 від 17.09.2020) про розгляд справи в порядку письмового провадження, у якій також зазначає, що проти позову заперечує у повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Таким чином, суд визнав за доцільне надалі вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

На підставі приписів частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Розглянувши та дослідивши надані документи, судом встановлені наступні обставини.

Згідно з офіційними відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_2 зареєстрований фізичною особою-підприємцем 23.11.2018, Номер запису: 0099931. З 23.11.2018 позивач перебуває на обліку ГУ ДПС у Запорізькій області, Вознесенівське управління у м. Запоріжжі, Вознесенівська ДПІ (Хортицький район м. Запоріжжя) як платника податків за № 74 та як платника єдиного внеску за №7848.

Згідно із відомостями облікової картки платника податків станом на 21.01.2019 у позивача була відсутня заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Своєчасна сплата єдиного внеску за ІV квартал 2018 року - І-ІV квартали 2019 року підтверджується доданими позивачем до матеріалів справи копіями платіжних доручень, а саме: від 19.12.2018 №1 на суму 819,06 грн., від 14.01.2019 №4 на суму 819,06 грн., від 19.03.2019 №8 на суму 2754,18 грн., від 18.07.2019 №13 на суму 2754,18 грн., від 20.01.2020 №21 на суму 2754,18 грн., а також копією квитанції АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» №А3Х9-2Х61-А48Н-Т085 від 18.10.2019 на суму 2754,18 грн.

За даними облікової картки платника податків станом на 31.12.2019 за позивачем обліковувалась недоїмка із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, у зв`язку із чим 17 січня 2020 року ГУ ДПС у Запорізькій області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування № Ф-1863-50 на суму 3887,71грн., у т.ч. недоїмка - 1636,18 грн., штрафи - 1429,29 грн., пеня 822,24 грн.

Листом від 28.01.2020 позивач повідомив контролюючий орган, що у строк передбачений законом сплачено ЄСВ на рахунок Казначейства України за весь 2019 рік, на підтвердження чого до листа долучено копії всіх платіжних доручень зі сплати ЄСВ.

У квітні 2020 року представником позивача, адвокатом Карташовим А.Г. на адресу ДПС України направлений адвокатський запит №СК-01/2020-04 від 14.04.2020, у якому просив надати відповідь на скаргу ФОП ОСОБА_1 на вимогу за №Ф-1863-50 від 17.01.2020 про сплату боргу (недоїмки).

За результатами розгляду адвокатського запиту, ДПС України листом від 21.04.2020 №13912/6/99-00-08-06-02-06 надала копію рішення ДПС за результатами розгляду скарг позивача щодо скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 17.01.2020 №Ф-1863-50.

Так, рішенням ДПС України від 25.02.2020 №7138/6/99-00-08-06-01-06 вирішено вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 17.01.2020 №Ф-1863-50 ГУ ДПС у Запорізькій області залишити без змін, а скарги ФОП ОСОБА_1 від 30.01.2020 №б/н, від 06.02.2020 №б/н - без задоволення.

Як зазначає представник позивача, зі змісту вказаного рішення про результати розгляду скаргу (с. 3) встановлено, що недоїмку за вимогою нараховано, зокрема на підставі рішення відповідача про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску від 19.11.2019 №.

Так, 29 квітня 2020 року на електронну адресу ГУ ДПС у Запорізькій області було направлено адвокатський запит №Ск-02/2020-04, підписаний ЕЦП, щодо надання копії рішення від 19.11.2019 №, а також документів, що стали підставою для його винесення.

11 травня 2020 року представником позивача засобами поштового зв`язку отримано відповідь ГУ ДПС у Запорізькій області від 05.05.2020 №26911/10/08-01-10-02-60, до якої долучене, зокрема рішення від 19.11.2019 №, розрахунок штрафних санкцій, поштове відправлення №1022.

Так, 19 листопада 2019 року Головним управлінням ДПС у Запорізькій області прийнято рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 1429,29 грн. за період з 22.01.2019 по 18.10.2019 та нараховано пеню у розмірі 822,24 грн., усього у сумі 2251,53 грн.

Вважаючи прийняте відповідачем рішення про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом про його скасування.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України від 08.07.2010 №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, надалі - Закон №2464-VI).

За змістом статті 1 Закону №2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування; застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок; страхувальники - роботодавці та інші особи, які відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Згідно із абзацом 2 пункту 1 частини 1 статті 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців

Частиною 2 статті 6 Закону № 2464-VI встановлено обов`язок платника єдиного внеску своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до частин 5-7 статті 9 Закону № 2464-VI сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).

Для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску.

Обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Платники, зазначені в абзацах 3 та 4 пункту 1 частини 1 статті 4 цього Закону, які не мають банківського рахунку, сплачують внесок шляхом готівкових розрахунків через банки чи відділення зв`язку.

Згідно з абзацом 3 частини 8 статті 9 Закону № 2464-VI платники єдиного внеску, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Днем сплати єдиного внеску вважається: 1) у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; 2) у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі (частина 10 статті 9 Закону № 2464-VI).

Відповідно до частини 11 статті 9 Закону № 2464-VI у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

За змістом пункту 6 частини 1 статті 1 Закону № 2464-VI недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Згоном

Частиною 10 статті 25 Закону № 2464-VI передбачено, що на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Інструкції "Про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07.05.2015 за № 508/26953 (далі - Інструкція № 449), за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Підпунктом 2 пункту 2 розділу VII Інструкції № 449 передбачено, що відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону № 2464 до платників, визначених підпунктами 1-4 пункту 1 розділу ІІ цієї Інструкції, фіскальні органи застосовують штрафні санкції у таких розмірах, зокрема, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.

За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року та надалі, накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи фіскального органу.

При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки, незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.

Таким чином, за несплату платником податків єдиного внеску у певний термін законодавець для такого платника передбачив негативні наслідки у вигляді штрафних санкцій, а також нарахування пені.

Суд зазначає, що позивач є платником єдиного соціального внеску та перебуває на обліку в Головному управлінню ДПС у Запорізькій області.

Як встановлено з матеріалів справи та не заперечується відповідачем, ФОП ОСОБА_1 з 19.12.2018 по 18.07.2019 була перерахована сума 7146,48 гри. для сплати ЄСВ. Дані платіжні документи проведені банком 19.12.2018, 14.01.2019, 19.03.2019, 18.07.2019, що підтверджується відміткою банку на платіжних дорученнях.

У платіжних дорученнях підприємця за період 19.12.2018 по 18.07.2019 в графі призначення платежу зазначено, що сплачується ЄСВ.

Водночас, у зв`язку допущеною позивачем помилкою щодо рахунку платежу, сплачені ним кошти у день їх списання з його рахунку не були відображені в інтегрованій картці, за допомогою якої орган доходів і зборів здійснює оперативний облік ЄСВ.

Платежі позивача на суму 2754,18 грн. відповідно до квитанції АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» №А3Х9-2Х61-А48Н-Т085 від 18.10.2019 та на суму 2754,18 грн. відповідно до платіжного доручення від 20.01.2020 №21 була перераховані на рахунок для сплати єдиного податку та відобразились у обліковій картці платника податків.

Відповідач протягом розгляду справи вказані обставини та доводи позивача жодним чином не спростував, доказів протилежного суду не надав.

Згідно з частиною 4 статті 45 Бюджетного кодексу України податки і збори та інші доходи державного бюджету зараховуються безпосередньо на єдиний казначейський рахунок і не можуть акумулюватися на рахунках органів, що контролюють справляння надходжень бюджету (за винятком установ України, які функціонують за кордоном).

Частиною 5 статті 45 Бюджетного кодексу України передбачено, що податки і збори (обов`язкові платежі) та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок.

Аналіз норм Бюджетного кодексу України дає підстави для висновку, що усі податкові надходження, справляння яких передбачено законодавством України, є доходами державного бюджету, які визнаються зарахованими до бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок.

Поняття "єдиний казначейський рахунок" закріплене в Положенні про єдиний казначейський рахунок, затверджене наказом Державного казначейства України від 26.06.2002 №122 (далі - Положення №122), та визначається як консолідований рахунок, відкритий Державному казначействі України в Національному банку України для обліку коштів та здійснення розрахунків у системі електронних платежів Національного банку України.

Пунктом 2.1 Положення №122 встановлено, що єдиний казначейський рахунок консолідує кошти державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, коштів інших клієнтів, обслуговування яких здійснюється органами Державного казначейства України та регламентується законодавством.

Тобто, зі змісту пунктів Положення №122 слідує, що всі сплачені податки і збори (обов`язкові платежі), в будь-якому випадку зараховуються та акумулюються на один консолідований рахунок - єдиний казначейський рахунок.

Правовий аналіз наведених вище норм Бюджетного кодексу України та Положення №122 дає підстави для висновку про те, що допущення платником помилок під час перерахування сум єдиного внеску на невірний бюджетний казначейський рахунок, має кваліфікуватися як дія, хоч й помилкова.

Варто відмітити, що єдиний внесок належить до загальнодержавних податків та надходить до державного бюджету України.

Надаючи правову оцінку діям позивача, суд приходить до висновку, що факт сплати позивачем сум єдиного соціального внеску на інший рахунок Головного управління ДПС у Запорізькій області не може бути підставою для застосування до позивача штрафних санкцій та нарахування пені, оскільки відповідні кошти були сплачені позивачем у повному обсязі та своєчасно, і зараховані до Державного бюджету, що не спростовано відповідачем.

При цьому, штрафні санкції та пеня, передбачені частиною 10 і пунктом 2 частини 11 статті 25 Закону №2464-VI, застосовуються до платника лише у разі несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску, а не у випадку помилково сплачених суми єдиного внеску на невідповідний рахунок.

З огляду на встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що допущена позивачем помилка не свідчить про несплату необхідної суми єдиного соціального внеску у визначений законодавством строк та не спричинила настання жодних негативних наслідків або збитків для відповідного бюджету та держави в цілому, оскільки страхові кошти в подальшому у будь-якому разі підлягали перерахуванню на відповідні рахунки відкриті на ім`я Головного управління ДПС у Запорізькій області в Казначействі.

Допущення помилки під час перерахування платником суми грошового зобов`язання з єдиного соціального внеску у строк, встановлений Законом № 2464-VI, має кваліфікуватися як дія, хоча й помилкова, а тому не може слугувати підставою для притягнення платника та його посадових осіб до відповідальності за несплату або несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 07.02.2019 у справі № 820/3561/16, від 24.10.2018 у справі № 760/6097/16-а.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі вищевикладеного, рішення від 19.11.2019 №, прийняте ГУ ДПС у Запорізькій області, про застосування штрафних санкцій та нарахування пені несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску є протиправним і підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкти владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина перша статті 143 КАС України).

Відповідно до приписів частини 1 статті 139 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки адміністративний позов задоволено повністю, на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Запорізькій області.

Керуючись ст. ст. 9, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області про застосування штрафних санкцій за нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску від 19.11.2019 № на суму 2251,53 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Запорізькій області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення з дня складення повного тексту рішення.

Суддя І.В. Батрак