Справа № 120/4547/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

23 вересня 2020 р. cправа № 120/4547/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Вінницькій області до Селянського (фермерське) господарства "Терра" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна

в с т а н о в и в :

01.09.2020 року Головне управління ДПС у Вінницькій області звернулось в суд з адміністративним позовом до Селянського (фермерського) господарства "Терра" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна.

Ухвалою суду від 07.09.2020 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, шляхом:

- надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску;

- надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 4204 грн.

18.09.2020 року позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої вказав, що підставою для звернення із даним позовом є постанова Сьомого апеляційного адміністративного суду по справі 120/463/20-а від 14.04.2020 року, якою апеляційну скаргу ГУ ДПС у Вінницькій області - залишено без задоволення, а рішення ВОАС від 07.02.2020 року без змін. При цьому, посилаючись на положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, вважає, що перебіг строку на звернення до суду починається з 07.08.2020 року.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, суд виходить із такого.

Відповідно до абз. 2 ч.2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частина 3 цієї статті визначає, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, строк звернення до адміністративного суду з даним позовом слід вирішувати з урахуванням положень ч.2 ст.122 КАС України.

При цьому, строк звернення до суду обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

У заяві про поновлення строку звернення до суду позивач посилається на висновки Верховного Суду викладені у постанові від 26.06.2020 року у справі №280/2993/19 та вважає, що підставою для звернення із даним позовом є постанова 7ААС по справі 120/463/20-а від 14.04.2020 року, якою апеляційну скаргу ГУ ДПС у Вінницькій області - залишено без задоволення, а рішення ВОАС від 07.02.2020 року без змін.

Суд не погоджується із такими доводами позивача, з огляду на наступне.

Пунктом 94.1 статті 94 ПК України передбачено, що адміністративний арешт майна платника податків є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Згідно з підпунктом 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 ПК України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується, що платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Відповідно до пункту 94.6 статті 94 ПК України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків.

Обґрунтованість арешту, накладеного на майно платника податків рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, має бути перевірена судом протягом 96 годин.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2020 року у справі №280/2993/19 вказав, що податковий орган, звертаючись до адміністративного суду, самостійно визначає порядок такого звернення: в загальному порядку або відповідно до статті 283 КАС України з метою термінового розгляду, про що обов`язково зазначається в позовній заяві (заяві). Законодавцем визначено, що в порядку ст. 283 КАС України податковий орган може звернутись виключно у разі безспірності таких вимог, оскільки в протилежному випадку суд зобов`язаний відмовити у відкритті провадження відповідно до частини четвертої статті 283 КАС України у зв`язку з наявністю спору про право.

Відмова у відкритті провадження відповідно до частини п`ятої цієї статті дає право податковому органу звернутись в порядку загального провадження, але таке звернення можливе і без попереднього звернення до суду в порядку, визначеному статтею 283 КАС України, адже спір про право може виникнути і на етапі застосування адміністративного арешту податковим органом, а тому, звернення до суду з заявою відповідно до статті 283 КАС України в такому випадку може бути недоцільним.

Відтак, податковий орган має право/обов`язок звернутись до суду в порядку загального провадження з дотриманням загальних строків звернення до суду з позовними вимогами про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

На переконання суду, постанова 7ААС від 14.04.2020 року у справі 120/463/20-а не є обставиною, що зумовлює виникнення тієї обставини, що дає право суб`єкту владних повноважень на пред`явлення таких вимог, оскільки, обставина, яка зумовлює звернення позивача до суду в цій справі, є рішення від 05.02.2020 року про застосування умовного адміністративного арешту майна відповідача.

Таким чином, граничним строком звернення до суду в порядку загального провадження з позовними вимогами про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків є 06.05.2020 року.

Водночас, із позовною заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків ГУ ДПС у Вінницькій області звернулось 01.09.2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

Крім того, посилання позивача на продовження процесуального строку у зв`язку із введенням на території України карантину, суд вважає безпідставними, оскільки право учасника справи на продовження строку на підставі пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, не є абсолютним, і особа, яка звертається до суду з відповідним клопотанням, повинна належним чином обґрунтувати наявність цих підстав. При цьому, заява про поновлення процесуального строку має містити обґрунтування щодо того, які саме карантинні обмеження унеможливлюють вчинення учасником справи певної процесуальної дії.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

В поданій заяві про поновлення строку звернення до суду, позивач не наводить поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Враховуючи вищевказане, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а отже, враховуючи пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачем не наведено інших причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про відмову позивачу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду та, як наслідок повернення позовної заяви позивачу.

Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. Підстави для визнання причин пропуску звернення до суду поважними відсутні.

Одночасно, клопотання позивача про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, в частині сплати судового збору, також задоволенню не підлягає, оскільки суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду та, як наслідок, повернення позовної заяви позивачу.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву Головного управління ДПС у Вінницькій області до СФГ "Терра" про підтвердження обгрунтованості адміністративного арешту майна слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 123, п. 9 ч. 3 ст. 169, 256 КАС України -

у х в а л и в :

Позовну заяву Головного управління ДПС у Вінницькій області до Селянського (фермерське) господарства "Терра" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дончик Віталій Володимирович