Справа № 01-07/92/2020
Суддя: Чудних С.О.
Дата ухвалення: 2020-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

Іменем України

"25" вересня 2020 р. № 01-07/92/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чудних С.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви по справі Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "фінансова компанія "Женева", Державне підприємство "Національні інформаційні системи", Азово-Чорноморська інвестиційна компанія у формі товариства з обмеженою відповідальністю про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В :

Державний реєстратор Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з заявою, в якій просить суд вжити заходів забезпечення позову та зупинити дію наказу Міністерства юстиції України №2184/5 від 24.06.2020 в частині анулювання доступу державному реєстратору Печенізької районної державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (пункт 3 Наказу), а також забезпечення Державним підприємством "Національні інформаційні системи" виконання пункту 3 Наказу Міністерства юстиції України №2184/5 від 24.06.2020.

Дослідивши подану заяву та додані до неї документи, суд встановив наступне.

Правовідносини з приводу забезпечення адміністративного позову унормовані статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої: суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

З положень наведеної норми кодексу в кореспонденції з приписами ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України слідує, що розглядаючи питання про забезпечення позову, суду необхідно, з урахуванням доказів, наданих особою в обґрунтування своєї заяви про забезпечення позову, пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративний справі.

Частиною 4 статті 152 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено вимоги до заяви про забезпечення позову, а саме те, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, згідно з підпунктом 6 пункту 3 частин 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову, заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду, заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення справляється судовий збір в розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102,00 гривні. Таким чином, за забезпечення позову заявник повинен сплати судовий збір у розмірі 630,60 грн.

Поряд із тим, із матеріалів справи вбачається, що Державним реєстратором Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 до заяви про забезпечення позову не було долучено документів, що підтверджують сплату судового збору. Отже, заявником не було оформлено належним чином заяву про забезпечення позову, як це передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Крім того, судом встановлено, що заява про забезпечення позову подана через електронну пошту суду, без використання системи "Електронний суд".

Відповідно до статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Судом встановлено, що заява Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви надійшла на електронну пошту Харківського окружного адміністративного суду, проте, вказана заява не підписана електронним цифровим підписом.

Суд зауважує, що особливості функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи встановлює Кодекс адміністративного судочинства України, зокрема, стаття 18 визначає, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною сьомою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини десятою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відповідно до пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Тобто, на день надіслання заяви про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала.

Згідно статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Статтею 6 вказаного Закону встановлено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Водночас, заява Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви не підписана за допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП) заявника, а містить лише відскановану копію підпису.

Закон України "Про електронний цифровий підпис" визначає правовий статус електронного цифрового підпису та регулює відносини, що виникають при використанні електронного цифрового підпису.

Згідно статті 1 Закону України "Про електронний цифровий підпис" електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

Отже, заява про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви подана без використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та не підписана електронним цифровим підписом, що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявником вимог щодо обов`язкового підписання заяви особою, яка її подає. Засобами поштового зв`язку оригінальний примірник заяви не надходив.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладені приписи законодавства та те, що заява Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви не підписана за допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП) заявника, тобто, не підписана у встановлений законом спосіб та заявником не додано квитанцію про сплату судового збору, суд вважає, що вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 150, 167, 248, 254, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву Державного реєстратора Печенізької державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви по справі №01-07/92/2020 - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя С.О.Чудних