Справа № 160/9204/19
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
22 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9204/19
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),
суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року у справі № 160/9204/19
за позовом ОСОБА_1
до голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому розі ради Солода Віталія Михайловича
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження, поновлено ОСОБА_1 строк апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 року в адміністративній справі № 160/9204/19, апеляційну скаргу залишено без руху і надано строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання суду належних доказів, що підтверджують розмір річного доходу за 2019 рік або доказів сплати судового збору в сумі 1152,60 грн.
Копію ухвали від 03 лютого 2020 року скаржник отримав 31 березня 2020 року.
В силу Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року № 540-IX процесуальні строки, зокрема, щодо усунення недоліків апеляційної скарги, були продовжені на час карантину.
17.07.2020 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18.06.2020 року № 731-IX, п. 2 Розділу II. Прикінцеві та перехідні положення якого встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.
З урахуванням наведеного, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 06.08.2020 року.
08.04.2020 року на адресу суду надійшла заява позивача про відкриття провадження по справі після усунення недоліків, в якій позивач просить:
- вважати виконаними вимоги ухвали від 03.02.2020 року і уточнює вимогу скарги, як скасувати рішення від 25.11.19р. Дніпропетровського окружного адміністративного суду повністю і змінити судове рішення згідно ч 1 ст 315 КАС України задовольнивши його позов та постановити окрему ухвалу згідно 249, 324 КАС України;
- ухвалою звільнити позивача від сплати судового збору згідно доходу, нижчим від 5% розміру годового доходу і захистом соціальних прав;
- в порядку підготовки справи до розгляду скористатись доступом до єдиного реєстру фізичних осіб про його місячний дохід;
- призначити в Тернівському райсуді м. Кривого Рогу відеоконференцію за участю позивача при розгляді апеляційної скарги;
- забезпечити гарантії безстроковості втручання у фундаментальні права людини;
- скасувати ухвалу від 03.02.20 р. Третього апеляційного адміністративного суду згідно ч. 3 323 КАСУ.
У заяві зазначає, що за скаргу при річному доході меншим від 5% з захистом соціальних прав судовий збір не сплачується. Сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. В заяві про звільнення від сплати судового збору та поновлення строку звернення до суду вказані об`єктивно непереборні обставини неможливості сплати позивачем судового збору з посиланням на докази, які знаходяться у справі. Зазначає, що його дохід підтверджується довідкою Тернівського районного УПСЗН, згідно котрої він отримує компенсацію непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю 1 групи, яка за 12 місяців складає 776,22 грн., що не дозволяє йому сплачувати судовий збір, який перевищує 5% його річного доходу.
Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.
Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Системний аналіз вказаних законодавчих положень дає підстави для таких висновків.
Звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).
Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).
Звільнення від сплати судового збору на певній стадії судового процесу не створює пільг щодо його сплати на інших його стадіях чи в інших судових провадженнях.
При цьому, суд, вирішуючи питання про звільнення особи від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру), обмежений статтею 8 Закону України "Про судовий збір", в якій зазначено вичерпний перелік підстав для вказаних процесуальних дій.
Скаржник просить суд скористатися доступом до єдиного реєстру фізичних осіб з органу доходів і зборів про його місячний дохід.
Суд вважає, що таке клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Доступ до правосуддя передбачає певні обмеження, в тому числі, процесуальними строками, необхідністю сплати судового збору, дотриманням вимог до позовної заяви (апеляційної скарги), що встановлені процесуальним законом, тощо.
Скаржник під час звернення з апеляційною скаргою зобов`язаний або сплатити судовий збір, або надати докази того, що він має право на звільнення, зменшення розміру або відстрочку сплати судового збору.
Оскільки надана позивачем довідка не є належним доказом, що підтверджує розмір річного доходу позивача, заявлене клопотання не підлягає задоволенню.
Щодо посилань скаржника на можливість з`ясування суддею наявності у нього відповідних пільг та належного майнового положення шляхом звернення до Єдиного реєстру фізичних осіб з органу доходів і зборів про його місячний дохід, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція ч.1 ст.80 КАС України чітко передбачає право учасника справи подати клопотання про витребування доказів у разі неможливості самостійно надати докази.
Суд зазначає, що будь-яких обставин, щодо унеможливлення самостійно надати належні для підтвердження скрутного матеріального становища доказів, а також заходи, які позивач вживав для отримання цих доказів самостійно, та (або) причини неможливості самостійного отримання таких доказів, скаржником наведено не було.
КАС України не визначає обов`язку суду щодо звільнення від сплати судового збору та обов`язку самостійно збирати докази в обґрунтування та/або підтвердження обґрунтування підстав звільнення на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Сплата судового збору або надання доказів, що підтверджують право особи на звільнення (зменшення розміру, відстрочку) від його сплати покладається саме на особу, що звертається до суду.
Посилання позивача що предметом позову є захист його соціальних прав пов`язаних з виборчим процесом, безпідставні, оскільки позов подано поза межами виборчого процесу, тому немає підстав вважати, що він поданий на захист соціальних прав пов`язаних з виборчим процесом
За таких обставин суд вважає, що слід відмовити скаржнику у задоволенні його клопотання.
Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
У період з 17 серпня 2020 року по 07 вересня 2020 року колегія суддів перебувала у відпустці.
Станом на 06 серпня 2020 року скаржник недоліки апеляційної скарги не усунув.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.
Пунктом 1 ч. 4 ст. 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Приймаючи до уваги, що скаржник станом на 06 серпня 2020 року недоліки апеляційної скарги не усунув, апеляційну скаргу слід йому повернути.
Керуючись статтями 133, 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року у справі № 160/9204/19 повернути ОСОБА_1 .
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги в порядку та строк, що визначені статтями 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.М. Панченко

Суддя С.М. Іванов

Суддя В.Є. Чередниченко