Справа № 340/1165/20
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2020-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 340/1165/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Олефіренко Н.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 р. (суддя Жук Р.В., повне судове рішення складено 25.06.2020 р.) в справі № 340/1165/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврощебень» до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Єврощебень» звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення від 28.10.2019 р. № UA901000/2019/000296/1 про коригування митної вартості товарів, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 р. позов задоволено, визнано протиправним та скасоване рішення Кіровоградської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 28.10.2019 року №UA901000/2019/000296/1 та картка відмови декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00452 від 28.10.2019 року.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апелянтом зазначено про неврахування судом першої інстанції, що в процесі опрацювання поданих до митного оформлення декларантом документів встановлена неможливість перевірки правильності числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів, зокрема витрат, пов`язаних з вартістю пакування, навантаження товару та транспортний засіб, митного оформлення в країні відправлення, витрат по перевезенню товарів до митного кордону України, а також невизначеність із датою оплати вартості товарів згідно з умовами контракту від 25.09.2019 р. № 06 (п. 3). У зв`язку з цим проведено порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, походженням з Туреччини та Шрі-Ланки, та виявлено оформлення митницями України таких товарів за вищими рівнями митної вартості. Декларанту у зв`язку з цим запропоновано подати додаткові документи. Враховуючи неподання документів, які б підтвердили заявлену митну вартість, не усунення сумнівів митниці у достовірності відомостей про заявлену митну вартість, митницею скоригована митна вартість за резервним методом за раніше визнаною митною вартістю.

Учасники справи до судового засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, у зв`язку з чим відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження на підставі наявних у справі доказів.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 25.09.2019 між ТОВ «Єврощебінь» та Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S укладено контракт №06, пунктом 1 якого визначено предмет договору щодо придбання продукції (рукавиці робочі з полієстеру, трикотажу, латексу та нітрилу), які заявлені в специфікаціях до даного контракту.

Сума контракту згідно з рахунком-проформою №EL20190910 від 10.09.2019 складає 49088,40 дол. США.

22 жовтня 2019 року позивачем до Кіровоградської митниці ДФС подано вантажну митну декларацію №UA901010/2019/013172, у якій для митного оформлення пред`явлено товар: рукавички, виготовлені з бавовняного та з синтетичного трикотажного полотна, які мають покриття з вулканізованого синтетичного нітрильного каучуку (гуми); рукавиці бавовняні з повним покриттям з нітрилу (гума) з манжетою підвищеної безпеки, артикул Кп6, колір темно-синій, кількість 7200 пар, розмір 9; рукавиці бавовняні з повним покриттям з нітрилу (гума), з манжетою підвищеної безпеки, артикул Кп6, К. жовтого кольору, розмір 9, 8352 пар; бавовняні рукавиці з повним покриттям з ніт. Використовуються як робочі та промислові. Торговельна марка: ВЕYВІ. Країна виробництва: ТR, Виробник: Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S.

Митна вартість товару за вказаною митною декларацією склала 49088,40 дол. США і була визначена із застосуванням основного методу за ціною договору (контракту).

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу подані: пакувальний лист (Раскіng List) від 25.09.2019; рахунок-проформа №EL20190910 від 10.09.2019; рахунок-проформа №GFH052 від 30.09.2019; коносамент AD від 07.10.2019; автотранспортна накладна №30364 від 17.10.2019; сертифікат про проходження товару №Р0513207 від 01.10.2019; сертифікат про проходження товару №Р513207 від 01.10.2019; сертифікат про проходження товару форми А №0901896 від 01.10.2019; уніфікована митна квитанція МД-1 №079369 від 18.10.2019; некласифікований комерційний документ - платіжне доручення №8071 від 18.10.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується, №06 від 25.09.2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 25.09.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання для митного оформлення №06 від 25.09.2019; договір про надання послуг митного брокера №6 від 09.10.2019; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів іншими державами 4725950; інші некласифіковані документи - листі б/н від 11.10.2019; інші некласифіковані документи - технічна довідка від 11.10.2019.

Розглянувши подані позивачем документи для підтвердження заявленої у ЕМД митної вартості, митний орган направив позивачеві електронне повідомлення, у якому зазначив, що під час контролю правильності визначення митної вартості встановлено відсутність у документах, приєднаних до митної декларації, всіх відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а також виявлені у них розбіжності. Тому запропонував надати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.

Листом №17 від 28.10.2019 року позивачем на підтвердження заявленої митної вартості товару додатково подані: прайс-лист компанії «Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S», копія експортної декларації країни відправлення №19410300ЕХ089663 від 30.09.2019, комерційна пропозиція від компанії «Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S» від 05.09.2019, експертний висновок про підтвердження ціни від ДП «Держзовнішінформ» №221/211 від 24.10.2019 (наданий позивачем).

28.10.2019 року Кіровоградською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000296/1 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901010/2019/00452.

У зазначеному рішенні про коригування митної вартості заявлена позивачем митна вартість товарів скоригована відповідачем за резервним методом визначення митної вартості по товару №1 на рівні 11,93 дол. США, по товару №2 - 6,07 дол. США.

Обґрунтовуючи підстави не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару, митний орган у графі 33 спірного рішення зазначив, що відсутні всі дані відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості: неможливо перевірити правильності визначення числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів (зокрема, витрат, пов`язаних з вартістю пакування, навантаження товару на транспортний засіб, митного оформлення в країні відправлення, витрат по перевезенню товарів до митного кордону України).

Крім того, за змістом оскаржуваного рішення скоригована відповідачем митна вартість товару ґрунтується на інформації митних декларацій: по товару №1 - МД від 30.08.2019 №UA500060/2019/0026722, по товару №2 МД від 20.08.2019 №UA100020/2019/373293.

Встановивши, що декларантом з метою митного оформлення товару надані усі документи, встановлені Митним кодексом України, такі документи в повній мірі підтверджують числові значення митної вартості, зокрема, витрати на перевезення, пакування, які включені у вартість товару, а тому ТОВ «Єврощебінь» не понесло таких затрат, а відповідачем не наведено обґрунтування щодо необхідності надання додатково експертних висновків про якісні та вартісні характеристики рукавичок, як й не наведено відповідних обґрунтувань, чому на підставі наданих документів відсутня можливість визначити вартість рукавичок за основним методом, суд першої інстанції дійшов до висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи повністю відповідали вимогам ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України і не створювали підстав для виникнення у митного органу обґрунтованих сумнівів відносно не підтвердження чи невизначеності кількісно і достовірно та/або відсутності хоча б однієї із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, тому висновки Кіровоградської митниці ДФС про неможливість визначення митної вартості за першим основним методом - за ціною контракту вважав помилковими.

Також судом першої інстанції зазначено про відсутність обґрунтування застосованого рівня митної вартості на підставі раніше визначеної митним органом митної вартості аналогічного або подібного товару.

Суд визнає приведений висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 25.09.2019 р. ТОВ «Єврощебінь» укладено з компанією Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S (Туреччина) контракт № 06 на поставку продукції (рукавиці робочі з полієстеру, трикотажу, латексу та нітрилу), кількістю та за цінами, вказаними у специфікаціях (додатках), які є невід`ємною частиною вказаного контракту.

Поставка товару відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту від 25.09.2019 р. № 06, специфікації № 1 від 25.09.2019 р. здійснювалася на умовах поставки СРТ Кропивницький згідно з Інкотермс 2010.

З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів позивачем подано 22.10.2019 р. електронну митну декларацію (далі ЕМД) № №UA901010/2019/013172 на товари:

товар № 1: рукавички, виготовлені з бавовняного та з синтетичного трикотажного полотна, які мають покриття з вулканізованого синтетичного нітрильного каучуку (гуми);

товар № 2: рукавиці бавовняні з повним покриттям з нітрилу (гума) з манжетою підвищеної безпеки, артикул Кп6, колір темно-синій, кількість 7200 пар, розмір 9;

товар № 3: рукавиці бавовняні з повним покриттям з нітрилу (гума), з манжетою підвищеної безпеки, артикул Кп6, К. жовтого кольору, розмір 9, 8352 пар; бавовняні рукавиці з повним покриттям з ніт. Використовуються як робочі та промислові. Торговельна марка: ВЕYВІ. Країна виробництва: ТR, Виробник: Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S.

Для митного оформлення вказаного товару та підтвердження заявленої митної вартості декларантом подано пакувальний лист (Раскіng List) від 25.09.2019 р.; рахунок-проформа №EL20190910 від 10.09.2019 р.; рахунок-проформа №GFH052 від 30.09.2019 р.; коносамент AD від 07.10.2019 р.; автотранспортна накладна №30364 від 17.10.2019 р.; сертифікат про проходження товару №Р0513207 від 01.10.2019 р.; сертифікат про проходження товару №Р513207 від 01.10.2019 р.; сертифікат про проходження товару форми А №0901896 від 01.10.2019 р.; уніфікована митна квитанція МД-1 №079369 від 18.10.2019 р.; некласифікований комерційний документ - платіжне доручення №8071 від 18.10.2019 р.; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується, №06 від 25.09.2019 р.; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 25.09.2019 р.; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання для митного оформлення №06 від 25.09.2019 р.; договір про надання послуг митного брокера №6 від 09.10.2019 р.; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів іншими державами 4725950; інші некласифіковані документи - лист б/н від 11.10.2019 р.; інші некласифіковані документи - технічна довідка від 11.10.2019 р.

Митна вартість товару визначена декларантом із застосуванням основного методу за ціною договору (контракту) та склала 49088,40 дол. США.

Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів декларанту направлено повідомлення, в якому зазначено про виявлення розбіжностей у наданих документах, які, на думку митниці, впливають на числові значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Цим же повідомленням додатково витребувані документи: документи про оплату вартості товару, митну декларацію країни відправлення або її копію, каталоги та прайс-листи виробників товарів №№ 1 та 2, висновки про якісні та вартісні характеристики товарі, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та які стосуються товарів №№ 1 та 2.

Листом №17 від 28.10.2019 р. декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару додатково подані органу доходів і зборів наступні документи: прайс-лист компанії Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S, копію експортної декларації країни відправлення №19410300ЕХ089663 від 30.09.2019 р., комерційну пропозицію компанії Вeybi Malzemeleri San/Tic.A.S від 05.09.2019 р., експертний висновок про підтвердження ціни ДП «Держзовнішінформ» №221/211 від 24.10.2019 р.

28.10.2019 р. відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості № UA901000/2019/000296/1, яким скориговано митну вартість за резервним методом товару № 1 до рівня 11,93 дол. США, товару № 2 до рівня 6,07 дол. США.

28.10.2019 р. відповідачем прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901010/2019/00452.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як встановлено ст. 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларація митної вартості подається у разі:

1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни;

2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу;

3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

Згідно з ч. ч. 8-9 цієї статті у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Статтею 53 Митного кодексу України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

Згідно з ч. 6 цієї статті орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Як зазначено вище, підставою для коригування митної вартості є встановлення в ході здійснення митного контролю наявності розбіжностей в поданих для митного оформлення документах, які, на думку відповідача, унеможливлюють перевірку числового значення митної вартості імпортованого товару.

Судом встановлено, що декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару подані документи, передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.

При перевірці правильності визначення митної вартості товару Кіровоградською митницею встановлено, що документи, які надані для митного оформлення товару, не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості та містять розбіжності.

В межах апеляційного перегляду справи такими обставинами орган доходів і зборів зазначає неможливість перевірки правильності визначення числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів (зокрема, витрат, пов`язаних з вартістю пакування, навантаження товару на транспортний засіб, митного оформлення в країні відправлення, витрат по перевезенню товарів до митного кордону України), а також невизначеність із датою оплати вартості товарів.

Стосовно зауважень відповідача щодо неможливості перевірки правильності визначення числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів, а саме витрат, пов`язаних з вартістю пакування, навантаження товару на транспортний засіб, митного оформлення в країні відправлення, витрат по перевезенню товарів до митного кордону України, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

За приписами частини 11 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

Як зазначено вище, постачання товару здійснювалось на умовах СРТ Кропивницький згідно з Інкотермс 2010.

Відповідно до Інкотермс 2010 (Правила ICC для використання торгівельних термінів в національній та міжнародній торгівлі) термін СРТ (фрахт/перевезення оплачені до (обраного місця призначення) означає, що продавець передає товар перевізнику або іншій особі, визначеної продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) та що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення та нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару у погоджене місце призначення. Умови поставки СРТ вимагають від продавця виконання митних формальностей для вивезення, якщо такі формальності застосовуються, проте продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності при ввезенні, сплачувати імпортні мита та виконувати інші митні формальності при ввезенні.

Таким чином складовими митної вартості товару є інвойсна вартість товару та вартість перевезення (фрахту) товару до визначеного місця призначення.

Підтвердження транспортних витрат як складової митної вартості міститься у рахунку-проформі №EL20190910 від 10.09.2019 р., в якій зазначено вартість витрат на перевезення, пакування та зазначено про виключення цих витрат у вартість товару.

Таким чином, витрати, пов`язані з вартістю пакування, навантаження товару на транспортний засіб, митним оформленням в країні відправлення, витрати по перевезенню товарів до митного кордону України, включені у вартість товару не можуть додаватися до такої вартості як окремі складові митної вартості.

Стосовно зауважень митниці про невизначеність із датою оплати вартості товарів, суд зазначає, що відповідачем в жодному рішенні, а також в жодній заяві по суті справи, не конкретизовано, в чому саме полягає така невизначеність, тому суд позбавлений можливості надати правову оцінку такому доводу апелянта.

При цьому судом встановлено, що позивачем здійснена оплата партії товару, документи на підтвердження чого надані декларантом митниці.

Суд вказує, що не зважаючи на те, що подані позивачем до митного оформлення документи містили певні недоліки в оформленні, проте такі недоліки не перешкоджали органу доходів і зборів перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару, оскільки вказані документи не містили розбіжностей щодо найменування імпортованого товару, його кількості та вартості.

Відтак, суд визнає необґрунтованими доводи відповідача про не підтвердження числового значення митної вартості, визначеної за основним методом визначення митної вартості, що відповідно до приписів Митного кодексу України є підставою для корегування заявленої декларантом митної вартості.

Суд зазначає, що за результатами опрацювання наданих позивачем документів орган доходів і зборів повинен був застосувати метод визначення митної вартості за ціною угоди щодо товарів, які імпортуються, оскільки позивачем при декларуванні митної вартості зазначені усі складові числового значення митної вартості, а відповідачем не доведено, що позивачем неправильно здійснено розрахунок, а також що до декларації внесено недостовірні або неточні відомості, що надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

10 квітня 2008 року Верховною Радою України шляхом прийняття Закону України № 250-VI ратифіковано Протокол про вступ України до Світової організації торгівлі (надалі - СОТ) та приєдналася до Угоди про СОТ, чим держава взяла на себе зобов`язання, серед іншого, дотримуватися положень Генеральної угоди про тарифи та торгівлю 1994 року (ГАТТ 1994).

Відповідно до статті VII п. 2. (a) Генеральної угоди по тарифам и торгівлі 1947 року (ГАТТ 1947) оцінка імпортованого товару для митної мети повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, який обкладається митом, або аналогічного товару, та не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження або на вільних чи фіктивних оцінках.

Пунктом 2(b) статті VII ГААТ 1947 встановлено, що від "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи аналогічного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або (i) з порівнюваними кількостями, або (ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.

Суд не піддає сумніву право органу доходів і зборів контролювати митну вартість, заявлену декларантом, але такий контроль повинен здійснюватися в межах повноважень, наданих діючим законодавством. При цьому враховується, що статтею 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року визначено, що ніщо в цій Угоді не тлумачиться як обмежуюче або таким, що ставить під сумнів право податкових адміністрацій переконуватися у правдивості або точності будь якої заяви, документу або декларації, що надаються для цілей митної оцінки.

Приймаючи рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог ст. 57 Митного кодексу України митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів (2а-2г) визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який відповідно до наведених вище норм законодавства застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами.

При цьому суд зазначає, що визначення митної вартості відповідачем за резервним методом за деклараціями, зазначеними у рішенні, є безпідставним та необґрунтованим, оскільки у оспорених рішеннях не наведено мотивів щодо того, що товари за приведеними митними деклараціями та митними деклараціями, поданими позивачем, мають однакові характеристики, зокрема, не зазначено постачальників, умови поставки за вказаними деклараціями та характер контрактів (прямий чи посередницький), які впливають на числові значення митної вартості товарів, а оспорювані рішення містить лише посилання на те, що митна вартість товарів, визначена митницею згідно з положеннями ст. 64 Митного кодексу України, ґрунтується на митній вартості подібного товару, враховуючи валюту контракту, країну виробництва та відправлення, назву товару.

Суд зазначає, що відповідачем не доведено, що при коригуванні митної вартості застосована митна вартість товарів, який є ідентичним чи аналогічним оцінюваному товару, відповідно, така митна вартість є співставною із митною вартість спірного товару та може бути застосована при коригуванні митної вартості оцінюваного товару.

Суд вказує, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Такий висновок суду апеляційної інстанції відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 11.09.2012 р. (реєстраційний № 26347525 в Єдиному державному реєстрі судових рішень), а також в постанові від 31.03.2015 р. в справі № 21-53а15, відповідно до якого митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

На підставі наданих декларантом документів, перелік яких відповідає ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, з урахуванням умов поставки товару, орган доходів і зборів мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості і необхідності витребовування додаткових документів.

Відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено правомірності своїх дій щодо відмови у визначенні митної вартості товару за ціною договору, а встановлені судом обставини свідчать про надання позивачем достатнього обсягу документів, необхідних для визначення митної вартості за основним методом. При цьому відповідачем не доведено обґрунтованість виникнення сумніву у заявленій позивачем митній вартості товару за ціною договору.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Відповідачем не спростовано контрактну ціну оцінюваних товарів, об`єктивну можливість і спроможність визначити на підставі наданих позивачем документів зазначену ціну товарів, а також рівень митної вартості товарів за ціною договору за правилами, визначеними у ст. 58 Митною кодексу України.

Відповідач не підтвердив належними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування основного методу, не спростовані відповідачем.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 р. в справі № 340/1165/20 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 р. в справі № 340/1165/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврощебень» до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 23.09.2020 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23.09.2020 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко