Справа № 640/24131/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2020 року м. Київ № 640/24131/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кармазіна О.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Ландгрейн»
доГоловного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Лангрейн» (01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, 8-Б, літера «А» код ЄДР: 37700763) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 43141267), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, код ЄДР: 43005393), в якому просить суд:

1) визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 14.11.2019 № 1330231/37700763 та № 1330232/37700763, від 12.11.2019 № 1328049/37700763;

2) зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні від 03.10.2019 № 37, № 38 та від 17.10.2019 № 52.

Позиція позивача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що підприємство є платником ПДВ та в межах своєї діяльності за договором від 01.01.2019 № 01/01/2019-01, укладеним з покупцем ТОВ «ОЛЛПРАЙС», здійснювало поставку останньому висівку кукурудзяну у кількості 120 тонн, що підтверджується, як зазначає позивач, видатковою накладною від 03.10.2019 № 2361 про передачу товару насипом на складі у с. Нова Дмитрівка, вул. Польова, 7, що одночасно є адресом складу постачальника та покупця.

Відповідно, була складена податкова накладна № 37 від 03.10.2019. Однак, реєстрація п/н була зупинена, про що повідомлено квитанцією № 925451678 від 30.10.2019 та запропоновано надати пояснення та документи, що і було зроблено позивачем з повідомленням № 37 від 11.11.2019.

Однак, рішенням від 14.11.2019, яке оскаржується, відмовлено з підстав ненадання певних документів.

Крім того, в рамках цього договору за видатковою накладною від 02.10.2019 № 2364 позивач поставив вказаному контрагенту за вказаним вище адресом крупу пшеничну та крупу ячмінну 3 тони та 2 тони відповідно.

Надалі також була складена податкова накладна № 38 від 02.10.2019, реєстрація якої була зупинена, про що повідомлено квитанцією від 30.10.2019 № . Повідомленням № 38 від 11.11.2019 позивачем надані пояснення та документи, однак рішенням від 14.11.2019, як оскаржується, відмовлено у реєстрації п/н, як і у попередньому випадку, - у зв`язку з ненаданням первинних документів щодо постачання/придбання, зберігання та транспортування, навантаження/розвантаження продукції, складські документи, у т.ч. рахунки, акти. Проте, як зазначає позивач, всі документи були надані.

Позивач також зазначає, що відповідно до умов договору № 101001-19 від 10.10.2019 ТОВ «ЛАНГРЕЙН» передало у власність Миронівському м`ясопереробному заводу «Легко» відокремленому підрозділу ПрАТ «МЗВКК» олію соняшникову рафіновану - 23,96 тон, що підтверджується видатковою накладною від 17.10.2019 № 2329, ТТН та іншими документами.

Відповідно, 17.10.2019 була сформована податкова накладна № 52, реєстрація якої також була зупинена відповідно до квитанції № від 06.11.2019. Повідомленням № 52 від 08.11.2019 товариство надало пояснення та пакет документів відносно вказаної поставки.

Однак, спірним рішенням від 12.11.2019 у реєстрації відмолено з підстав ненадання договорів, зокрема ЗЕД, довіреності, акту керівного органу щодо повноважень осіб, які одержують продукцію, первинних документів та інших як зазначено вище по іншим накладним.

Між тим, позивач наголошує на тому, що це не відповідає дійсності, оскільки за кожним випадком надавався вичерпний пакет документів.

Звертає увагу, що у всіх випадках реєстрацію п/н було зупинено у зв`язку начебто перевищенням обсягу постачання величини залишку товару, що відповідає вимогам п. 2.1. Критеріїв ризиковості.

Між тим, позивач звертає увагу, що вказані критерії визначені листом ДФС № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019, який не має нічого спільного з НПА.

Позивач зазначає, що підстав для відмови у реєстрації п/н не було, оскільки операції, за якими видані п/н, фактично виконані, є реальними та підтверджуються сукупністю первинних та інших документів.

Водночас, відносно останньої податкової накладної, товариством 24.12.2019 подано розрахунок корегування в якому визначено (уточнено) найменування покупця «Приватне акціонерне товариство «Миронівський завод по виготовленню круп і комбікормів», Миронівський м`ясопереробний завод «Легко» відокремлений підрозділ Приватного акціонерного товариства «Миронівський завод по виготовленню круп і комбікормів». Зазначає, що і.п.н. платника ПДВ - юридичної особи ПрАТ «Миронівський завод по виготовленню круп і комбікормів» - 55.

Позиція відповідачів.

Головне управління ДПС у м. Києві подано відзив, в якому відповідач наполягає на законності та обґрунтованості спірних рішень.

ДПС України не надало відзив.

Процесуальні дії, вчинені у справі.

10.12.2019 року ухвалою судді позовну заяву залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків.

14.01.2020 року ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін. Витребувано у сторін надати відповідні письмові докази, запропоновано надати заяви з процесуальних питань.

Встановлені судом обставини.

В рамках реалізації вищезгаданого договору, укладеному з ТОВ ОЛЛПРАЙС», позивачем сформовано податкову накладну № 37 від 03.10.2019 на адресу покупця. Номенклатура поставки - висівка кукурудзяна. Кількість - 120 тн. Ціна - 2450,00 грн. Обсяг постачання без ПДВ 294 000,00 грн., ПДВ 58 800 грн.

Відповідно до вищезгаданої квитанції реєстрацію п/н зупинено. Зазначено, що постачання товару 2302 (зазначено у п/н код УКТ ЗЕД) перевищує величину залишку обсягів придбання такого товару, що відповідає п. 2.1. «Критеріїв ризиковості здійснення операцій». Запропоновано надати пояснення, документи. Відповідно, 11.11.2019 надано пояснення та документи, усього 19 додатків. Спірним рішенням від 14.11.2019 відмовлено у реєстрації з підстав ненадання переліку документів, без визначення конкретних документів, з посиланням на стандартний загальний перелік.

Аналогічно, 02.10.2019 була складена податкова накладна № 38 у зв`язку з поставкою крупи пшеничної № 3 та крупи ячмінної ячна № 2, кількість 3 та 2 тони по ціні 5350,00 грн. та 5500 грн. відповідно. Загальна вартість поставки 32460,00 грн. з ПДВ - 5410,00 грн.

Відповідно до вищезгаданої квитанції реєстрацію п/н зупинено. Зазначено, що постачання товару 1103 (зазначено у п/н код УКТ ЗЕД) перевищує величину залишку обсягів придбання такого товару, що відповідає п. 2.1. «Критеріїв ризиковості здійснення операцій». Запропоновано надати пояснення, документи. Надалі позивачем надано пакет документів із повідомленням від 11.11.2019 із 24 додатками. Спірним рішенням від 14.11.2019 відмовлено у реєстрації з підстав ненадання переліку документів, без визначення конкретних документів, з посиланням на стандартний загальний перелік.

Щодо податкової накладної від 17.10.2019 № 52, слід зазначити, що вона видана на адресу ПАТ «Миронівський завод по виготовленню круп і комбікормів» і.п.н. 55. Номенклатура поставки - олія соняшникова рафінована, 23960 кг., по ціні 18,87 грн. Обсяг постачання на 542 550,24 грн. з ПДВ - 90 425,04 грн.

Відповідно до вищезгаданої квитанції реєстрацію п/н зупинено. Зазначено, що постачання товару 1512 (зазначено у п/н код УКТ ЗЕД) перевищує величину залишку обсягів придбання такого товару, що відповідає п. 2.1. «Критеріїв ризиковості здійснення операцій». Запропоновано надати пояснення, документи. Надалі позивачем надано пакет документів із повідомленням від 08.11.2019 із 13 додатками. Спірним рішенням від 12.11.2019 відмовлено у реєстрації з підстав ненадання переліку документів, без визначення конкретних документів, з посиланням на стандартний загальний перелік.

Вирішуючи в рамках чинного на час подання до реєстрації п/н законодавства спір по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з підпунктами "а", "б" пункту 185.1 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно положень пункту 187.1 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

Відповідно до п. 188.1 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів.

На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (п. 201.1. ПК України).

Згідно з пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (Порядок № 1246), податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Слід додати, що відповідно до п. 201.7. ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.10 ПК України також передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Таким чином, є обов`язком постачальника робіт/товарів/послуг видати податкову накладну з урахуванням наведених вище вимог.

У даному випадку на дату «першої події», передачі товару, у позивача виник обов`язок формування та реєстрації податкової накладної, тобто ці дії він зобов`язаний вчинити незалежно від волі фіскального органу та, відповідно, що і вчинено у даному випадку.

Між тим, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ПК України).

Відповідно до п. 201.10 ПК України у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до приписів Порядку № 1246:

п. 12: після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

п. 13: за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

п. 14: квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

п. 17: у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Станом на час подання п/н на реєстрацію та прийняття спірних рішень, діяв Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 (Порядок № 117).

Пунктом 6 Порядку № 117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 10 Порядку 117 було передбачено, що Критерії ризиковості платника податку, на які посилаються відповідачі, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

Пунктом 21 цього Порядку визначено, що підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Критерії ризиковості платника податку, Критерії ризиковості здійснення операцій визначені у листі ДФС України № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 р.

Відповідно до п. 2.1. цього листа операція, відображена у податковій накладній / розрахунку коригування, відповідає критеріям ризиковості здійснення операцій, якщо:

обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

Слід зазначити, що листом від 27.02.2018 №2216/0/20-18 Державна регуляторна служба України доводила до відома Міністерства фінансів України, як розробника проекту Порядку № 117 від 21.02.2018 про те, що Критерії ризиковості підпадають під сферу дії Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" в цілому та потребують обов`язкової установленої цим Законом процедури їх погодження.

Дані зауваження слід враховувати і у зв`язку з прийняттям листа від 07.08.2019 № 1962/99-99-29-01-01, як аналогічного за формою і процедурою прийняття.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак, за відсутності визначення вказаних критеріїв Кабінетом Міністрів України, зазначені у вищезгаданому листі ДФС України «тези» щодо критеріїв ризиковості не можуть бути джерелом права відповідно до статті 7 КАС України, не можуть встановлювати обов`язкових правил поведінки, не є обов`язковими для виконання та, відповідно, такого роду листу не підлягають виконанню та застосуванню.

Вказані висновки відповідають висновкам судів у судових рішеннях у справі 826/12108/18.

Так, рішенням ОАС м. Києва від 05.06.2019, яке набрало законної сили 10.12.2019, визнано протиправними та нечинними п. 10, п. 20, п. 21 Порядку № 117.

Верховний Суд у постанові від 10.03.2020 визнав, що нормою пункту 201.16 ПК України Кабінету Міністрів України надано право визначати виключно порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування до неї в ЄРПН, у той час як спірною постановою врегульовані питання як зупинення, так і відмови у такій реєстрації, що доводить факт прийняття відповідачем (КМУ) постанови (Порядку № 117) за відсутності повноважень в частині відмови у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування до неї в ЄРПН.

Суд акцентує увагу на тому, що за змістом ч. 1 ст.19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Оскільки «критерії» ризиковості, затверджені листом ДФС України не можна вважати законодавством, а існування вказаних «критеріїв» призводить до порушення прав позивача у формі зупинення поданих ним до реєстрації податкових накладних та одночасно призводить до необхідності надання позивачем додаткових документів для підтвердження правомірності складення такої податкової накладної, суд приходить до висновку, що зупинення реєстрації вищезгаданої податкової накладної на підставі «критеріїв» є протиправним, що є самостійною та достатньою підставою для висновку про протиправність похідного від цього зупинення реєстрації - рішення про відмову у реєстрації вищезгаданої податкової накладної.

Більш того, навіть в умовах застосування відповідачами вказаних критеріїв, визначеними листами, суд звертає увагу, що у даному випадку податковим органом не вказано у квитанціях конкретних документів, які позивач мав би подати.

Таким чином, зупиняючи реєстрацію п/н, контролюючий орган має у відповідній квитанції визначити конкретний критерій, що дає можливість платнику ПДВ визначитись у розрізі Критеріїв з конкретним переліком матеріалів, які слід надати, що однак, у даному випадку не вчинено контролюючим органом, що, відповідно, унеможливлює виконання позивачем вимог щодо надання певного переліку документів.

При цьому, є очевидним, що в силу наведених вище вимог профільного законодавства та з метою дотримання принципу «належного урядування» (у т.ч. дотримання принципу правової визначеності), а також для цілей надання позивачем певних, конкретно визначених документів, контролюючий орган має деталізувати перелік документів, які слід надати, враховуючи специфіку та особливості певних видів господарських операцій, що у даному випадку не було вчинено контролюючим органом, що також унеможливлювало виконання вимог щодо надання документів та пояснень.

Як на стадії зупинення реєстрації, так і на стадії відмови у реєстрації, так і під час розгляду справи - відповідачами не наведено достатніх підстав для вчинення таких дій та прийняття спірного рішення.

Між тим, позивачем надано пакети документів по кожній накладній, які надають достатню уяву щодо походження товару, що сутності операцій, руху продукції, за якими здійснювалась поставка за формувались податкові накладні.

При цьому, під час розгляду справи відповідачами так і не надано пояснень: у зв`язку з чим відмовлено у реєстрації п/н з огляду на надані позивачем пояснення та документи; які обставини чи документи зумовлювали виникнення сумнівів у податкового органу що реальності операцій; не зазначено - у чому недоліки цих документів.

Контролюючим органом доказів та обґрунтувань на спростування вказаних фактів виконання господарської операції (оплати) суду надано не було.

Судом не встановлено обставин, які б свідчили про юридичну дефектність поданих документів чи їх неповноту. Таких претензій під час розгляду справи не заявлено і відповідачами.

Відтак, відповідачі не навели жодних конкретних обставин, які б виправдовували правомірне зупинення реєстрації ПН та відмови у її реєстрації, підтверджували обґрунтованість сумнівів, які зумовили зупинення реєстрації ПН, як і не довели недоліків документів, у т.ч. поданих позивачем документів після зупинення реєстрації ПН.

У той же час, головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

У свою чергу, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), з оцінкою усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Оскаржувані рішення фіскального органу не відповідають наведеним вище вимогам щодо чіткості та зрозумілості, та породжують його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Відтак, оскільки в порядку виконання обов`язку, передбаченого ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідачами не доведено законності та обґрунтованості спірних рішень, а наявні матеріали не дають підстав для обґрунтованого сумніву щодо наявності підстав для реєстрації п/н, з урахуванням належності спірних операцій до об`єктів оподаткування, наявність у сторін угод статусу платника ПДВ, відсутність обставин, які б перешкоджали видачі п/н та їх реєстрації в ЄРПН, суд, приходить до висновку що, як зупинення реєстрації п/н, так і подальша відмова у їх реєстрації є протиправними, оскаржувані рішення є необґрунтованими та безпідставними, є протиправними та підлягають скасуванню.

Враховуючи, що судом встановлено відсутність правових підстав для відмови у реєстрації податкової накладної шляхом прийняття відповідного рішення, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушеного прав позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні датою їх фактичного надходження.

Суд також зазначає, що обраний спосіб захисту, щодо зобов`язання відповідача вчинити відповідні дії узгоджується зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту), відповідно до якої кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відтак, виходячи з меж заявлених позовних вимог та їх обґрунтування, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки досліджених доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на з`ясуванні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України судовий збір підлягає стягненню пропорційного з кожного з відповідачів.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями статтями 2, 5 - 11, 19, 72 -77, 90, 139, 241 - 246, 250, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Лангрейн» (01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, 8-Б, літера «А» код ЄДР: 37700763) задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві (Комісії, яка приймає рішення про відмову у реєстрації п/н; адрес: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 43141267) про відмову у реєстрації податкових накладних, виданих ТОВ «Лангрейн» (код ЄДР: 37700763):

від 14.11.2019 № 1330231/37700763 та № 1330232/37700763,

від 12.11.2019 № 1328049/37700763

Зобов`язати Державну податкову службу України (код ЄДР 43005393; 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені ТОВ «Лангрейн» (код ЄДР: 37700763) податкові накладні: від 03.10.2019 № 37, № 38 та від 17.10.2019 № 52.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Лангрейн» (01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, 8-Б, літера «А» код ЄДР: 37700763) на відшкодування сплаченого судового збору (пл. дор. № 3564 від 28.11.19 на суму 5763,00 грн.):

у розмірі 2881,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (адрес: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 43141267),

у розмірі 2881,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової службу України (код ЄДР 43005393; 04053, м. Київ, Львівська площа, 8).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 КАС України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 292, 293, 295, 296 КАС України з урахуванням положень п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України та п. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (в редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX).

Суддя О.А. Кармазін