Справа № 640/4416/20
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4416/20
УХВАЛА

21 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Бєлової Л.В. та суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В, перевіривши заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків апеляційної скарги та апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністра інфраструктури України про визнання дій та бездіяльності протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року адміністративний позов повернено позивачу.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом першої інстанції 14 травня 2020 року за вх.№03-14/64917/20.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено, апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги 10 днів, перебіг якого обчислюється з дня отримання копії ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, установленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), шляхом подання до суду: оригіналу документу (квитанції) про сплату судового збору.

Вказаний строк був встановлений з урахуванням положень пункту 3 розділу «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року.

В той же час, 17 липня 2020 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18 червня 2020 року (далі - Закон України № 731-IX), яким змінено підхід до обчислення процесуальних строків під час карантину.

Вказаним законом пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Так, пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто, 06 серпня 2020 року.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20 серпня 2020 року позивач отримав копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2020 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Отже, з аналізу вищенаведених норм закону вбачається, що встановлений ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2020 року строк для усунення недоліків апеляційної скарги закінчується 31 серпня 2020 року.

26 серпня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору додано копію довідки про доходи Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві № 582817, копію рахунку на оплату житлово-комунальних послуг за липень 2020 року, копію повідомлення-рахунку ПрАТ «АК «Київводоканал» на оплату послуг за липень 2020 року, копію рахунку-повідомлення станом на 01.08.2020 року КП «Київтеплоенерго».

Перевіривши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою статті 8 Закону №3674-VI встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд має повноваження зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а правом за наявності відповідних обставин.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставин, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Так, до клопотання усунення недоліків для підтвердження наявності обставин про звільнення від сплати судового збору апелянтом додано копію довідки про доходи Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві № 582817 та копії рахунків на оплату житлово-комунальних послуг за липень 2020 року.

Однак, колегія суддів зазначає, що довідка про отримання позивачем пенсії не може бути підставою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, позивачем не надано доказів незадовільного майнового стану у 2019 році, а саме відомостей про розмір сукупного доходу (із всіх джерел, а не лише пенсії) за 2019 рік згідно пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», що об`єктивно унеможливлюють сплату ним судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 19 вересня 2018 року у справі №204/3944/17, сам по собі факт отримання пенсії не позбавляє позивача права та можливості отримувати інші доходи, з яких може бути сплачено судовий збір, а тому скаржнику необхідно надати до суду інші докази, а саме довідку з органу доходів і зборів на підтвердження обставини, що пенсія є єдиним джерелом його доходу.

Таким чином, оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат (скрутного матеріального стану), а також актуальних відомостей щодо розміру річного доходу за весь попередній календарний рік, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання. Пояснення ОСОБА_1 про важкий майновий стан без підтвердження належними доказами, не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Відтак, доказів на підтвердження наявності встановлених частиною першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» обставин, які є підставою для звільнення від сплати судового збору, позивач не надав ні під час первинного звернення з апеляційною скаргою, ні на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Оскільки ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2020 року було визначено усунути недоліки шляхом надання оригіналу документу (квитанції) про сплату судового збору, то станом на 21 вересня 2020 року недоліки, зазначені в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, апелянтом не усунуті.

Відповідно до частини другої статті 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, пунктом 1 частини четвертої якої визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Колегія суддів звертає увагу, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного оскарження судового рішення суду першої інстанції у встановленому законом порядку.

Згідно з частиною сьомою статті 298 КАС України, копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись ст. 169, 255, 298 КАС України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністра інфраструктури України про визнання дій та бездіяльності протиправними та зобов`язання вчинити дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду з урахуванням положень статті 329 КАС України.

Суддя-доповідач Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна