Справа № 120/2718/20-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

09 вересня 2020 р. Справа № 120/2718/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Яремчука Костянтина Олександровича,

за участі секретаря судового засідання Карпінської Тетяни Василівни,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Григоришина Дмитра Валерійовича,

представника відповідача Нестерук Марини Іванівни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до міського голови міста Жмеринка Кушніра Анатолія Петровича про визнання протиправним та скасування розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 звернулася його представник до голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича про визнання протиправним та скасування розпорядження.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначила, що ОСОБА_1 обіймає посаду першого заступника міського голови міста Жмеринка.

12 червня 2020 року розпорядженням міського голови на виконання подання Жмеринської місцевої прокуратури від 22 травня 2020 року №33-2001 вих-20, з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушень, про які йдеться у поданні, вирішено провести службове розслідування стосовно ОСОБА_1 та відсторонити останнього від виконання повноважень на час проведення службового розслідування.

Представник позивача вважає вказане розпорядження протиправним, оскільки Законом України "Про прокуратуру" передбачено виключні повноваження органів прокуратури, серед яких відсутні повноваження щодо попередження корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.

Окрім того, на думку представника позивача, інформація, наведена у поданні, є надуманою, що свідчить про його необгрунтованість. За таких обставин у міського голови не було підстав видавати розпорядження про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою.

Також представник позивача стверджує, що відповідно до приписів Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950, відсторонення від посади не є обов`язковою умовою для проведення службового розслідування.

У зв`язку із цим представник позивача звернувся до суду з цим позовом та просить визнати протиправним та скасувати розпорядження Жмеринського міського голови "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою" від 12 червня 2020 року №115-рк.

Разом із позовною заявою подано заяву про забезпечення позову, за результатами розгляду якої ухвалою суду від 25 червня 2020 року відмовлено у задоволенні такої заяви.

Іншою ухвалою від 30 червня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд її здійснювати з правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 24 липня 2020 року.

08 липня 2020 року представником позивача подано заяву про забезпечення позову, за результатами розгляду якої ухвалою суду від 10 липня 2020 року відмовлено в її задоволенні.

23 липня 2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому вказав, що заперечує проти задоволення позовних вимог та вважає їх безпідставними і необґрунтованими. Зокрема, відзив аргументований тим, що відповідно до приписів частини 3 статті 65 Закону України "Про запобігання корупції" з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. При цьому, абзацом 14 частини 1 статті 1 вказаного Закону встановлено, що спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції, окрім інших, є органи прокуратури. Отже, наведеними вище нормами органи прокуратури наділені повноваженнями на проведення перевірки щодо дотримання вимог Закону України "Про запобігання корупції". Відтак, на виконання подання Жмеринської місцевої прокуратури від 22 травня 2020 року №33-2001 вих-20 відповідачем 12 червня 2020 року видано розпорядження №115-рк "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою". Крім того, у відзиві йдеться про те, що відповідно до пункту 4 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950, службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу. Отже, прийняття рішення про відсторонення від посади на час проведення службового розслідування є правом керівника органу, в якому працює така особа. Відтак, на думку відповідача, прийняте ним рішення є правомірним та прийнятим відповідно до наведених норм.

У зв`язку із перебуванням судді Вінницького окружного адміністративного суду Яремчука К.О. на підставі наказу голови суду №077-в/к від 22 червня 2020 року у щорічній відпустці у період з 13 липня 2020 року по 07 серпня 2020 року розгляд справи 27 липня 2020 року не відбувся; підготовче засідання призначено на 17 серпня 2020 року.

13 серпня 2020 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, у якій навів спростування доводів відповідача, наведених у відзиві. Зокрема, на протиправність оскарженого розпорядження, на думку представника позивача, вказує те, що розпорядження розміщено на бланку Жмеринської міської ради, а печатка належить виконавчому комітету Жмеринської міської ради. Однак, Жмеринська міська рада та виконавчий комітет Жмеринської міської ради є різними юридичними особами. Крім того, міський голова не мав права видавати розпорядження, що оскаржується, одноособово, адже посада першого заступника голови міської ради, яку обіймає позивач, є виборною посадою, а тому, га думку представника позивача, рішення за результатами розгляду подання органу прокуратури слід було приймати міською радою. Також у відповіді на відзив наголошено на необгрунтованості подання прокуратури.

У відповіді на відзив представник позивача також зазначив, що вірною назвою посади, яку обіймає відповідач, є міський голова міста Жмеринки, а не голова Жмеринської міської ради.

У ході підготовчого засідання, що відбулося 17 серпня 2020 року, суд постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати, якою зобов`язав позивача надати належним чином засвідчену копію розпорядчого документа про призначення його на посаду першого заступника міського голови міста Жмеринка та докази віднесення займаної ним посади до штату виконавчого комітету, у зв`язку із чим оголошено перерву у підготовчому засіданні до 27 серпня 2020 року.

27 серпня 2020 року представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із необхідністю ознайомлення з матеріалами справи.

В ході судового засідання, що відбулося 27 серпня 2020 року, суд постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати, якою задовольнив подане представником відповідача клопотання.

27 серпня 2020 року на адресу суду від представника позивача на виконання вимог ухвали суду від 17 серпня 2020 року надійшли витребувані докази.

28 серпня 2020 року відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, у яких наведено додаткові обґрунтування для відмови у задоволенні позовних вимог. Зокрема, відповідач зазначив, що жодним нормативно-правовим актом не визначено обов`язку зазначення доцільності прийняття розпорядження про призначення службового розслідування. З приводу форми бланку, на якому розміщено оскаржуване розпорядження, то відповідачем зазначено, що рішенням виконкому №170 від 18 липня 2013 року затверджено Інструкцію з діловодства у Жмеринській міській раді та її виконавчих органах, додатком 5 до якої визначено форму бланків розпоряджень міського голови, відповідно до якого й прийняте розпорядження від 12 червня 2020 року №115-рк. Щодо необгрунтованості внесеного прокуратурою подання, то відповідач зазначив про передчасність таких висновків, адже такі мають бути перевірені комісією з проведення службового розслідування.

У ході підготовчого засідання, що відбулося 04 вересня 2020 року, суд постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати, якою закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 09 вересня 2020 року.

В судовому засіданні 09 вересня 2020 року позивач його представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, що наведені у позовній заяві та у відповіді на відзив. Під час виступу представник позивача звернув увагу на тому, що, на його думку, дія Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950, не поширюється на спірні правовідносини з огляду на абзац 3 пункту 1 вказаного Порядку. Також вказав на те, що подання органу прокуратури адресоване секретарю Жмеринської ОТГ Світлаку Ю.С., а тому міський голова безпідставно розглянув таке подання та виніс оскаржене розпорядження.

Натомість, представник відповідача заперечувала щодо задоволення позову з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши позивача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд встановив такі обставини.

Рішенням 43 сесії 7 скликання Жмеринської міської ради №670 від 09 листопада 2018 року ОСОБА_1 затверджено на посаду першого заступника міського голови міста Жмеринка.

22 травня 2020 року Жмеринською місцевою прокуратурою секретарю Жмеринської ОТГ в порядку частини 3 статті 65 Закону України "Про запобігання корупції" надіслано подання вих. №№33-2001 вих-20, у якому вимагалося вжити вичерпних заходів щодо усунення вказаних у ньому порушень, причин та умов, що сприяли їх вчиненню, розглянути подання, призначити та провести службове розслідування відносно першого заступника міського голови Жмеринського міського голови ОСОБА_1 , а також вирішити питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Подання Жмеринської місцевої прокуратури обґрунтоване тим, що відповідно до рішення 43 сесії 7 скликання Жмеринської міської ради №670 від 09 листопада 2018 року ОСОБА_1 затверджено на посаду першого заступника міського голови міста Жмеринка. При цьому, відповідно до додатку до розпорядження міського голови №172-рк від 24 вересня 2018 року перший заступник міського голови координує роботу управління житлово-комунального господарства, управління містобудування та архітектури, відділу земельних ресурсів, відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, управління економіки. Крім того, до повноважень першого заступника міського голови відноситься будівництво об`єктів житлового, соціального, культурного, виробничого і комунального призначення, будівництво та реконструкція мереж електро-, водо-, газопостачання та каналізаційних мереж, що було предметом укладених договорів між управлінням житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю "Майстер ТТ" протягом 2018-2020 років, що підтверджується інформацією, яка міститься на офіційному веб-сайті електронних публічних закупівель. Також у поданні зазначено, що ОСОБА_1 до 06 листопада 2011 року був кінцевим бенефіціарним власником (контролером) вказаного товариства, а відтак під час укладення таких договорів наявний потенційних конфлікт інтересів. Водночас, відповідно до частини 1 статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Частиною 2 статті 29 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади. Відтак, першим заступником міського голови ОСОБА_1 допущено порушення вимог статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", оскільки не вжито заходів щодо недопущення та врегулювання потенційного конфлікту інтересів, що сприяє виникненню та наявності корупційних ризиків у діяльності Жмеринської міської ради.

На виконання подання Жмеринської місцевої прокуратури від 22 травня 2020 року №33-2001 вих-20, з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушень, про які йдеться у поданні, міським головою міста Жмеринка 12 червня 2020 року видано розпорядження №115-рк "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою", відповідно до якого вирішено створити комісію з проведення службового розслідування та затвердити склад комісії, провести службове розслідування стосовно першого заступника міського голови ОСОБА_1 . Крім того, цим розпорядженням на час проведення службового розслідування відсторонено від виконання повноважень за посадою першого заступника міського голови ОСОБА_1 .

Надаючи правову оцінку розпорядженню, що оскаржується, суд зважає на таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (надалі - Закон №1700-VII).

Відповідно до абзацу 13 частини 1 статті 1 Закону №1700-VII органи прокуратури віднесені до спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

При цьому, в силу вимог частини 1 статті 3 Закону №1700-VII позивач належить до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку

Водночас, згідно з частиною 3 статті 65 Закону №1700-VII з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Отже, наведені приписи свідчать про те, що органи прокуратури як спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції наділені повноваженнями на внесення відповідного подання про проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог Закону №1700-VII в інший спосіб.

Відтак, законодавець передбачив, що за поданням органу прокуратури рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

В ході судового розгляду встановлено, що саме на підставі положень частини 3 статті 65 Закону №1700-VII Жмеринською місцевою прокуратурою як спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції 22 травня 2020 року внесено подання вих. №33-2001 вих-20 щодо проведення службового розслідування відносно першого заступника міського голови міста Жмеринка ОСОБА_1 .

Отже, наведені аргументи спростовують твердження представника позивача щодо відсутності у органу прокуратури повноважень на внесення подання в порядку частини 3 статті 65 Закону №1700-VII щодо проведення службового розслідування.

Як свідчать матеріали справи, на виконання подання Жмеринської місцевої прокуратури від 22 травня 2020 року вих. №33-2001 вих-20 міським головою міста Жмеринка 12 червня 2020 року видано розпорядження №115-рк "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою".

Водночас, на розвиток положень частини 3 статті 65 Закону №1700-VII постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950 затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 13 вересня 2017 року №691) (надалі - Порядок №950).

Пунктом 1 Порядку №950 передбачено, що відповідно до цього Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування:

- у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян;

- у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства;

- на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри;

- з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки.

Отже, приписами Порядку №950 передбачено, що стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування. При цьому, проведення службового розслідування здійснюється, в тому числі, з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки.

При цьому, рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (пункт 2 Порядку №950).

Відповідно до пункту 3 Порядку №950 рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців. У разі потреби до проведення службового розслідування можуть залучатися вчені, працівники органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій (за погодженням з їх керівниками).

Отже, аналіз наведених приписів Порядку №950 свідчить про те, що рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. У вказаному рішенні визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування, а також зазначається строк проведення службового розслідування, який не може перевищувати двох місяців.

В ході судового розгляду встановлено, що розпорядженням "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою" від 12 червня 2020 року №115-рк вирішено створити комісію з проведення службового розслідування та затвердити склад комісії згідно з додатком, провести службове розслідування стосовно першого заступника міського голови ОСОБА_1 з метою виявлення причин та умов, які зазначені в поданні Жмеринської місцевої прокуратури №33-2001 вих-20 від 22 травня 2020 року. Крім того, цим розпорядженням на час проведення службового розслідування відсторонено від виконання повноважень за посадою першого заступника міського голови ОСОБА_1 . Також цим розпорядженням визначено термін проведення службового розслідування - до двох місяців.

Відтак, наведені обставини свідчать про те, що розпорядження міського голови міста Жмеринка "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою" від 12 червня 2020 року №115-рк є таким, що прийняте відповідно до наведених вище приписів.

Окрім того, слід звернути увагу на пункт 4 Порядку №950, яким передбачено, що службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу.

Отже, прийняття рішення про відсторонення від посади на час проведення службового розслідування є правом керівника органу, в якому працює така особа.

Відтак, посилання представника позивача на те, що прийняття рішення про відсторонення ОСОБА_1 від виконання обов`язків першого заступника міського голови на час проведення службового розслідування не узгоджуються із приписами пункту 4 Порядку №950.

Твердження представника позивача про відсутність повноважень у міського голови видавати розпорядження щодо проведення службового розслідування стосовно першого заступника міського голови спростовуються приписами пункту 20 частини 4 статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", відповідно до яких міський голова видає розпорядження у межах своїх повноважень.

На переконання суду, виборність посади першого заступника міського голови не свідчить про неможливість видачі міським головою розпорядження про проведення стосовно першого заступника міського голови службового розслідування, адже, по-перше, таким правом міський голова наділений як керівник органу, в якому працює позивач, відповідно до пункту 2 Порядку №950, а по-друге, відсторонення від виконання повноважень є тимчасовим заходом та не може вважатися припиненням служби в органах місцевого самоврядування, а тому не потребує вирішення такого питання міською радою.

Критично слід оцінити посилання представника позивача на те, що приписи Порядку №950 не поширюються на першого заступника міського голови міської ради, адже пунктом 1 вказаного Порядку передбачено, що стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування.

При цьому, дія Порядку №950 не поширюється, зокрема, на осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, права та обов`язки яких в частині додержання службової дисципліни, види заохочення та дисциплінарні стягнення і порядок їх застосування щодо яких встановлюються дисциплінарними статутами або іншими нормативними актами. Однак, згаданий виняток не може бути поширений на спірні правовідносини, оскільки Порядок №950 стосується також і осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування. Водночас, представником позивача не доведено того, що на першого заступника міського голови (або на будь-яку іншу посадову особу місцевого самоврядування) в частині додержання службової дисципліни чи притягнення до дисциплінарної відповідальності поширюється дисциплінарний статут або інші нормативні акти.

Не заслуговують також на увагу твердження представника позивача як на підставу для задоволення позовних вимог щодо недостатньої обгрунтованості розпорядження, що оскаржується, адже Порядком №950 не передбачено інших вимог до розпорядження щодо призначення службового розслідування, аніж ті, яким суд уже надав оцінку.

З приводу посилань на те, що перший заступник міського голови входить до складу виконавчого комітету міської ради, а тому керівником позивача є керівник виконавчого комітету, а не голова міської ради, то суд вважає, що такі жодним чином не спростовують наявність повноважень у міського голови як головної посадової особи територіальної громади та як посадової особи, яка очолює виконавчий комітет, призначати проведення службового розслідування стосовно відповідних осіб.

Безпідставними слід визнати міркування представника позивача про те, що на такому розпорядженні міститься відбиток печатки виконавчого комітету міської ради, хоча сам текст розпорядження розміщений на бланку міської ради, адже Інструкцією з діловодства в Жмеринській міській раді та її виконавчих органах, що затверджена рішенням виконавчого комітету Жмеринської міської ради від 18 липня 2013 року №170, передбачено випадки використання відбитку печатки; водночас, згаданою Інструкцією не передбачено можливість використання відбитку печатки на розпорядженнях міського голови.

Відтак, за наведених вище обставин суд дійшов висновку, що позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови міста Жмеринки "Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою" від 12 червня 2020 року №115-рк є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Частиною 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Крім того, у справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно зі статтею 90 цього Кодексу оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані представником позивача, суд доходить висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування позивачеві витрат, пов`язаних з оплатою судового збору, у зв`язку із відмовою у задоволенні позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 243, 245, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податку: НОМЕР_1 )

Відповідач: міський голова міста Жмеринка Кушнір Анатолій Петрович (місце проживання: АДРЕСА_2 )

Рішення суду в повному обсязі складено 21.09.2020

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович