Справа № 160/9138/19
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9138/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дурасової Ю.В.,

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної податкової служби України

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 (головуючий суддя Кадникова Г.В.)

в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Гірнича металургійна компанія до відповідача Державної фіскальної служби України, правонаступником якої є Державна податкова служба України, про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ Гірнича металургійна компанія, звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача Державної фіскальної служби України, правонаступником якої є Державна податкова служба України, з позовом про визнання протиправними та скасування рішень комісії (яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації)про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- № 1253472/42116198 від 14.08.2019 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №3 від 26.06.2019 на суму ПДВ 142'903грн. 70коп.;

- № 1253496/42116198 від 14.08.2019 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 26.06.2019 на суму ПДВ 118'542грн. 54коп. ;

-№ 1253505/42116198 від 14.08.2019 про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №4 від 30.06.2019 на суму ПДВ 145'588грн. 56коп.;

№ 1254264/42116198 від 15.08.2019 про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №2 від 27.06.2019 на суму ПДВ 180'989грн. 45коп.

Також позивач просив зобов`язати відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені ТОВ ГМК наступні податкові накладні, днем їх подання:

- №3 від 26.06.2019р. 12.07.2019;

- №1 від 26.06.2019р. 12.07.2019;

- №4 від 30.06.2019р. 12.07.2019;

- №2 від 27.06.2019р. 12.07.2019.

Позов обґрунтовано тим, що Товариством Гірнича металургійна компанія складено податкові накладні №1 та №3 від 26.06.2019р., №2 від 27.06.2019р та №4 від 30.06.2019 та направлено їх на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних. Однак, відповідачем зупинено реєстрацію податкових накладних та запропоновано платнику податків подати додаткові документи, достатні для прийняття рішення про їх реєстрацію. Позивач зазначає, що ним надані всі належні документи та пояснення. Проте, відповідачем прийняті рішення №1253472/42116198 від 14.08.2019р., №11253496/42116198 від 14.08.2019 р., №1253505/42116198 від 14.08.2019р., №1254264/42116198 від 15.08.2019р., якими відмовлено у реєстрації податкових накладних.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 позов задоволено повністю.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що позивачем на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних надано достатньо доказів, які підтверджують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними №1 від 26.06.2019р., №2 від 26.06.2019р, №3 від 26.06.2019р та №4 від 30.06.2019р. у реєстрації, яких було відмовлено, тому суд дійшов висновку, що рішення відповідача: №1253496/42116198 від 14.08.2019, №1254264/42116198 від 15.08.2019, №1253472/42116198 від 14.08.2019, 1253505/42116198 від 14.08.2019 є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Посилається на те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалося рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Позивачем до суду апеляційної інстанції подано відзив на апеляційну скаргу, доводи якого зводяться до правомірності та обґрунтованості висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції. Просить відмовити в задоволенні вимог апеляційної скарги, залишивши рішення суду першої інстанції без змін.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариством Гірнича металургійна компанія у період з 26.06.2019 по 30.06.2019 року складено податкові накладні №1, №2, №3, №4 по операціям зі своїм контрагентом ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг, які направлені засобами електронного зв`язку для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Вказані податкові накладні доставлені до ДФС України, документи прийнято, реєстрація зупинена, що підтверджується відповідними квитанціями та податковими накладними, які долучені до матеріалів справи.

Зі змісту квитанцій від 14.08.2019р. та від 15.08.2019р. вбачається, що реєстрація податкових накладних зупинена відповідно до вимог п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. ПН/РК відповідають вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Платнику податку запропоновано надати до контролюючого органу пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання вимог п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України позивачем подано до контролюючого органу пояснення щодо ведення господарської діяльності та долучено вичерпний перелік копії документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних.

За результатами розгляду пояснень комісією центрального рівня (ДФС), прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових накладних з підстав ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Податкового кодексу України, норми Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України №117, норми Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженому 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України №117, норми Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого 29.12.2010 постановою Кабінету Міністрів України №1246 (у редакції постанови КМУ №341 від 26.04.2017).

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Предметом даного спору є правомірність/протиправність зупинення реєстрації податкових накладних у зв`язку з віднесенням позивача до реєстру ризикових платників.

Абзацом 1 п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Згідно з абз.1-2 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

При цьому в силу п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що в Листі Державної фіскальної служби України №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018 Критерії ризиковості платника податку, зокрема, зазначено:

1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

… 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. ….

При цьому, колегія судів апеляційної інстанції зазначає, що вказаний лист не є нормою права, яка в обов`язковому порядку підлягає застосуванню.

Як встановлено судом першої інстанції, підставою у відмові реєстрації податкових накладних, стало ненадання позивачем як платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи) у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт. послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладні.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції стосовно незгоди суду з таким твердженням відповідача, у зв`язку з тим, що до матеріалів справи позивачем долучено пояснення до податкових накладних та документи на підтвердження господарсько-фінансової діяльності з ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг (томи справи 1, 2, 3).

Також, вищезазначені документи доставлені до ДФС України. Документи збережено на центральному рівні. Документи прийнято.

Крім того, форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної - розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних передбачає, що у разі прийняття відмови з підстав ненадання платником податку копій документів податковий орган у своєму рішенні підкреслює та зазначає, яких саме документів не було надано.

Зі змісту рішень прийнятих контролюючим органом, в полі де зазначається перелік документів, не вбачається жодних підкреслень стосовно документів, які на думку відповідача не були долучені платником податку на підтвердження господарської діяльності ТОВ ГМК та ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг.

пунктом 8 Розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №557 від 06.06.2017 (далі - Порядок № 557) встановлено, що у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Відповідно до пункту 9 Розділу ІІ Порядку №557 автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (пункти 11, 12 Порядку № 557).

З урахуванням викладеного, автоматизована перевірка електронного документа включає перевірку відповідності електронного документа затвердженого формату (стандарту), та у випадку, якщо документ не відповідає затвердженому формату (стандарту) відповідач зобов`язаний направити позивачу першу квитанцію, в якій вказати про виявлені недоліки, які унеможливили відкриття документа.

Матеріалів справи підтверджується, що позивачем отримано квитанції, де зазначено, що документ прийнято. Зауважень до документів, їх розміру, формату або інших зауважень, які пояснювали неможливість оброблення документів не зазначено.

Разом з тим, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Відтак, враховуючи те, що позивачем на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних надано достатньо доказів, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними №1 від 26.06.2019р., №2 від 26.06.2019р, №3 від 26.06.2019р та №4 від 30.06.2019р. у реєстрації, яких було відмовлено, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення відповідача: №1253496/42116198 від 14.08.2019, №1254264/42116198 від 15.08.2019, №1253472/42116198 від 14.08.2019, 1253505/42116198 від 14.08.2019 є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

Колегія суддів апеляційної інстанції також погоджується з висновками суду першої інстанції стосовно рішення щодо позовних вимог про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Так, згідно п.28 Порядку №117 Податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема:

- прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

У разі надходження до ДФС (ДПС) рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку із чим суд першої інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права,

Оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності своїх дій/рішень, а саме рішення центрального рівня (ДФС), яка приймала рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, тому колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

З огляду на результати апеляційного розгляду справи судові витрати не підлягають розподілу.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду згідно ст. 328 КАС України протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення згідно ст. 329 КАС України шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

В повному обсязі постанова виготовлена 09.09.2020.

Головуючий суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова