Справа № 160/2424/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2020 року Справа № 160/2424/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Теслі А.М.
представника відповідача Зайцевої А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Регіональні інвестиційні системи» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Дніпровська міська рада про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/2424/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 03.03.2020 р.
У відповідності до ч.1 ст.173 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.
Стаття 174 КАС України визначає, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Згідно положень ст.ст.175, 182 КАС України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.
Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст.192 КАС України).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі з призначенням підготовчого судового засідання на 25.03.2020 р. о 10:20 год.
Також, вказаною ухвалою суд ухвалив залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області (надалі - третя особа 1), для чого зобов`язано позивача надати копію позовної заяви третій особі.
У підготовче судове засідання 25.03.2020 р. сторони, третя особа не прибули. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Для повторного виклику сторін у судове засідання, розгляд справи відкладено до 13.04.2020 р. о 10:40 год.
30.03.2020 р. до суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач посилаючись на зміст Акту перевірки, за наслідками якого прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, вважає правомірними свої висновки щодо заниження позивачем податкового зобов`язання з орендної плати за земельні ділянки за 2017 рік. Крім того вказує, що ним було дотримано порядок повідомлення платника податку про початок перевірки та її результати. За таких обставин, відповідач вважає, позовні вимоги задоволенню не підлягають.
У підготовче судове засідання 13.04.2020 р. сторони, третя особа не прибули.
Від сторін та третьої особи надійшли клопотання про відкладення розгляду справи.
Від Дніпровської міської ради надійшло клопотання про залучення її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача (надалі - третя особа 2), яке судом задоволено, про що винесена ухвала від 13.04.2020 р.
Судовий розгляд справи відкладено до 11:00 год. 04.05.2020 р.
У підготовче судове засідання 04.05.2020 р. сторони, треті особи не прибули. Від відповідача та третьої особи 1 надійшли клопотання про відкладення розгляду справи. Для повторного виклику сторін у судове засідання, розгляд справи відкладено до 11:00 год. 25.05.2020 р.
У підготовче судове засідання 25.05.2020 р. третя особа 1 не прибула. Для повторного виклику сторін у судове засідання, розгляд справи відкладено до 12:20 год. 15.06.2020 р.
11.06.2020 р. від ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області надійшли письмові пояснення та письмові докази по справі.
У підготовче судове засідання 15.06.2020 р. прибули уповноважені представники сторін та третьої особи 2.
Представником Дніпровської міської ради подані письмові пояснення щодо позову, згідно яких останній просить відмовити у задоволенні вимог позову та вказує, що позивач фактично просить суд надати правову оцінку затвердженому відділом у м.Дніпрі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Витягам з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, які стали підставою для винесення податкового повідомлення-рішення, що повинно бути окремим предметом спору та не може вирішуватися судом у межах заявлених позовних вимог.
Суд на місці ухвалив визнати обов`язковою явку ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області у наступне судове засідання, яке призначено на 03.07.2020 р. об 11:00 год.
17.06.2020 р. від третьої особи 1 надійшли письмові пояснення.
У підготовче судове засідання 03.07.2020 р. прибули уповноважені представники сторін та третіх осіб.
Представником позивача надано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якого підтримує свою праву позицію та просить задовольнити вимоги позову.
Наступне судове засідання призначено на 31.07.2020 р. о 13:00 год.
30.07.2020 р. засобами електронного зв`язку від третьої особи 1 надійшли письмові пояснення.
31.07.2020 р. письмові пояснення по суті спору надійшли від позивача.
Підготовче судове засідання 31.07.2020 р. було знято з розгляду та відкладено до 11:00 год. 17.08.2020 р.
У підготовче судове засідання 03.07.2020 р. прибули уповноважені представники сторін, представники третіх осіб не прибули.
Суд ухвалив закрити підготовче провадження у справі та призначити розгляд справи по суті на 07.09.2020 р. о 10:30 год.
Судове засідання 07.09.2020 р. було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді Віхрової В.С. у щорічній основній відпустці, судовий розгляд справи відкладено до 10:15 год 14.09.2020 р.
У судове засідання 14.09.2020 р. прибули уповноважені представники сторін. Треті особи у судове засідання не прибули.
Представник позивача вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити.
Представники відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази наявні у суду, заслухавши пояснення представників сторін, суд, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Основний вид діяльності за КВЕД 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Регіональні інвестиційні системи» є орендарем:
При проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» використано наступні документи:
- договір оренди земельної ділянки від 29.08.2002 року;
додаткова угода від 19.11.2004 р. до договору оренди земельної ділянки від 29.08.2002 року, державна реєстрація якого відбулась 30.12.2004 року за №6012;
додаткова угода від 18.07.2018 р. до договору оренди земельної ділянки від 29.08.2002 року;
Акт перевірки отримано позивачем 17.01.2020 р. поштою, що підтверджується матеріалами справи.
Дослідивши вказане податкове повідомлення-рішення на предмет його відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів врегульовано Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року (надалі - ПК України, ПКУ).
У розумінні підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Відповідно підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі у розділі- орендна плата).
Згідно зі статтею 269 ПК України платниками земельного податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) та землекористувачі.
У даній справі відповідачем збільшено підприємству, як користувачу земельної ділянки, суму грошового зобов`язання за платежем: орендна плата з юридичних осіб.
Підпунктом 270.1.1 пункту 270.1 статті 270 ПК України передбачено, що об`єктами оподаткування є земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні.
Відповідно до п.288.1ст.288 ПК України визначено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
Статтею 271 ПК України визначено, що базою оподаткування є нормативно-грошова оцінка землі з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.
Відповідно п. 274.1 ст .274 Податкового кодексу України, ставка податку за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено, встановлюється у розмірі не більше 3 відсотків від їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки, а для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки, а для лісових земель - не більше 0,1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки.
Згідно з п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 ПК України, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.
Відповідно до п.288.5 ст.288 ПКУ, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.
Нормами пп. 271.1.1 п.271.1 ст.271 Податкового кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом: площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.
Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, шо настає за плановим періодом.

Пунктом 289.1 ст.289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Згідно з п.289.3 ст.289 Податкового кодексу України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель.

Аналіз наведених норм дозволяє зробити висновок, що розмір орендної плати за землю має обчислюватись платником податків на підставі умов договору оренди і з дотриманням вимог Податкового кодексу України, який передбачає визначення орендної плати у відповідності до нормативної грошової оцінки земельних ділянок та з урахуванням коефіцієнта індексації, і величину цього коефіцієнту щороку розраховує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за певною формулою. При цьому, з моментом набрання чинності рішенням ради про затвердження нормативної грошової оцінки пов`язується можливість застосування самої нормативної грошової оцінки.

З Акту перевірки вбачається, що податковий орган дійшов висновку про заниження позивачем податку з орендної плати за землю в результаті наступного.

Між Дніпровською міською радою та ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» було укладено:

договір оренди земельної ділянки від 29.08.2002 року, підставою для надання ділянки в оренду є рішення міської ради від 19.06.2002 року №178/2, терміном дії - до 19.06.2007 р., державна реєстрація якого відбулась 09.09.2002 року за №2171, згідно якого ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» прийняло в строкове платне користування земельну ділянку площею 0,1574 га, що знаходиться за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Набережна Перемоги, 5 яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпропетровська за кодом :03:305:0035;

додаткова угода від 19.11.2004р. до договору ореади земельної ділянки від 29.08.2002 року підставою для надання ділянки в оренду є рішення міської ради від 22.09.2004 року №212/20, терміном дії - до 19.06.2017р., державна реєстрація якого відбулась 30.12.2004 року за №6012, згідно якого ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» прийняло в строкове платне користування земельну ділянку площею 0,1574 га, що знаходиться за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Набережна Перемоги, 5 яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпропетровська за кодом :03:305:0035;

додаткова угода від 18.07.2018р. до договору оренди земельної ділянки від 29.08.2002 року підставою для надання ділянки в оренду є рішення міської ради від 20.06.2018 року №304/33, терміном дії на п`ятнадцять років починаючи з 20.06.2017 р., згідно якого ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» прийняло в строкове платне користування земельну ділянку площею 0,1574 га, що знаходиться за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Набережна Перемоги, 5 яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпропетровська за кодом :03:305:0035;

договір оренди земельної ділянки від 10.11.2009 року, підставою для надання ділянки в оренду є рішення міської ради від 07.10.2009 року №109/50, терміном дії на п`ятнадцять років, державна реєстрація якого відбулась 23.11.2009 року за №41, згідно якого ТОВ «Регіональні Інвестиційні системи» прийняло в строкове платне користування земельну ділянку площею 0,1899 га, що знаходиться за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Запорізьке шосе, 37-Д, яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпропетровська за кодом :03:044:0036.

Згідно вимог пп. 288.5.1 п.288.5 ст.288 Податкового Кодексу України в редакції станом на 01.01.2017 року, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку.

Дніпровською міською радою прийнято рішення №7/11 від 13.07.2016 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.10 №5/6 «Про місцеві податки і збори на території міста»», яким встановлено розмір орендної плати за користування земельними ділянками у розмірі 3%.

Так, в п. 4. Орендна плата визначено:

4.1. Річна сума орендної тати у відсотках до нормативної грошової оцінки за земельні ділянки, які надано в користування, становить 3%.

В окремих випадках міська рада може встановити ставку орендної плати від 3% до 12% нормативної грошової оцінки земельних ділянок відповідно до Податкового кодексу України у порядку, затвердженому окремим рішенням міської ради, з обов`язковим визначенням критеріїв для встановлення ставок орендної плати (місцезнаходження, вид діяльності тощо).

Розмір річної орендної тати може перевищувати граничний розмір орендної плати (12%), установлений у Податковому кодексі України, у разі визначення орендаря на конкурентних засадах.

4.2. Плата за суборенду земельних ділянок не може перевищувати орендної плати».

Відповідно до податкової декларації з плати за землю за 2017 рік (орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) від 16.02.2017 № ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» задекларовано податкових зобов`язань у загальній сумі 343 314,55 грн.:

за земельну ділянку площею 0,1574 га (кадастровий номер :03:305:0035), розташовану за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Набережна Перемоги, 5, за рік у сумі 184 796,39 грн. - нормативно - грошова оцінка за земельну ділянку у розмірі 6 159 879,56 грн.;

за земельну ділянку площею 0,1899 га (кадастровий номер :03:044:0036), розташовану за адресою: Україна, м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Запорізьке шосе, 37-Д, за рік у сумі 158 518,16 грн. - нормативно - грошова оцінка за земельну ділянку у розмірі 5 283 938,55 грн.

Згідно витягу від 03.07.2019 року №0307-4384 (вх. №31-360-15-2019 від 09.07,2019) із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого управлінням Держгеокадастру у м. Дніпрі, Дніпропетровської області по ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» з урахуванням індексації, передбаченої ст.289 ПКУ, нормативно-грошова оцінка земельної ділянки площею 0,1574 га станом на 2017 рік за адресою: м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Набережна Перемоги, 5 складає 7 699 837,05 га. Підприємством занижено суму нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 0,1574 га в податковій декларації з плати за землю за 2017 рік на суму 1 539 957,49 грн.

Річна сума орендної плати за землю, яка повинна бути нарахована ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» у відповідності вимогам чинного законодавства України на 2017 рік складає 230 995,11 грн. (7 699 837,05 грн.*3%).

Згідно витягу від 23.07.2018 року №21/170718 (вх. №88-360-15-2018 від 25.07.2018) із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого управлінням Держгеокадастру у м. Дніпрі, Дніпропетровської області по ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» з урахуванням індексації, передбаченої ст.289 ПКУ, нормативно-грошова оцінка земельної ділянки площею 0,1899 га. станом на 01.01.2017р. за адресою: м. Дніпро, Жовтневий р-н, вул. Запорізьке шосе, 37-Д складає 6 604 923,18 грн. Підприємством занижено суму нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 0,1899 га в податковій декларації з плати за землю за 2017 рік на суму 1 320 984,63 грн.

Річна сума орендної плати за землю, яка повинна бути нарахована ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» у відповідності вимогам чинного законодавства України на 2017 рік складає 198 147,69 грн. (6 604 923,18 грн. *3%).

Враховуючи вищевикладене, податковий орган дійшов висновку, що ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» порушено пп.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1, п.286,2 ст.286. п.287.3 ст. 287. п.289.1 ст.289 Податкового Кодексу України, внаслідок чого встановлено заниження задекларованих показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за період з 01,01.2017 року по 31.12,2017 року за земельну ділянку площею 0.1574 га. (кадастровий номер :03:305:00351 розташовану за адресою: м. Дніпро. Жовтневий р-н. вул. Набережна Перемоги 5 та земельну ділянку площею 0.1899 га. (кадастровий номер :03:044:0036), розташовану за адресою: м. Дніпро. Жовтневий р-н. вул. Запорізьке шосе. 37- Д.

Зведені дані щодо задекларованих та встановлених у ході проведення перевірки сум плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за земельну ділянку площею 0,1574 га. (кадастровий номер :03:305:0035) та земельну ділянку площею 0,1899 га. (кадастровий номер :03:044:0036), наведені в Акті перевірки, сума відхилення за даними платника та за даними перевірки становить 85828,25 грн.

Така правова позиція підтримана відповідачем під час судового розгляду справи та викладена у відзиві.

Треті особи стосовно встановлених податковим органом порушень, твердження відповідача про заниження позивачем податку з орендної плати за земельну ділянку підтримали.

Із матеріалів справи вбачається, що орендна плата за 2017 рік розрахована позивачем на підставі Витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, сформованих 10.02.2017 року за №66/080217/03-07 та №67/080217/03-07, які видані управлінням Держгеокадастру у м.Дніпропетровську 10.02.2017 року, згідно яких встановлена нормативна грошова оцінка земельної ділянки, на 2017 рік в розмірі 5283938,55 грн. із коефіцієнтом Кф: 2,00, в розмірі 6159879,56 грн. із коефіціентом Кф: 2,00 відповідно.

Таким чином, позивач, отримавши вказаний Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, правомірно розрахував річну суму орендної плати за 2017 рік, задекларувавши її в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2017 рік, застосувавши дані нормативної грошової оцінки земельної ділянки зазначені у витягах 10.02.2017 року за №66/080217/03-07 та №67/080217/03-07.

Таким чином, позивач здійснив самостійно нарахування суму податку на підставі, отриманих у відповідному році нормативно грошової оцінки земельних ділянок, та подав до контролюючого органу у визначений п.286.2 ст.286 Податкового кодексу України порядку та строки.

Суд наголошує, що витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки відомості про які на момент видачі такого витягу внесені до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу» і програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на певну дату (яка вже минула).

Отже, витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, на які посилається відповідач у Акті перевірки (03.07.2019 року за №0307-4384 та 23.07.2018 року за №21/170718) не могли слугувати базою для обчислення орендної плати за вказану земельну ділянку, оскільки спірним періодом є 2017 рік, а відповідачем фактично було визначено нормативну грошову оцінку земельної ділянки за минулий період, що не передбачено вказаними вище нормами законодавства, а також не відповідає формі Витягу, передбаченому Додатком 9, яка затверджена Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 року №489 (далі - Наказ №489).

Враховуючи встановлені обставини справи, суд зауважує, що при розрахунку орендної плати необхідно керуватися діючою на час розрахунку нормативно грошовою оцінкою земельної ділянки.

Вказана позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.03.2020 року у справі №440/3063/19.

У Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. До події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності. Заборона зворотної дії є однією з важливих складових принципу правової визначеності.

Принцип неприпустимості зворотної дії в часі нормативних актів знайшов своє закріплення в міжнародно-правових актах, зокрема і в Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (стаття 7).

Правова позиція, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2705цс16 тільки підтверджує, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі.

Надання зворотної сили законам, які передбачають розширення змісту та обсягу прав і свобод людини і громадянина чи звільнення їх від певних обов`язків, не може підірвати впевненість людей у стабільності свого правового становища. (Окрема думка судді Конституційного Суду України Козюбри М.І. (справа про податки).

Отже, податкові зобов`язання ТОВ «Регіональні інвестиційні системи» розраховано та сплачено у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Так, підпунктом 271.1.1 пункту 271.1 статті 271 ПК України визначено, що базою оподаткування є: нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

Пунктом 287.1 статті 287 ПК України встановлено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році.

Відповідно до пункту 287.3 статті 287 ПК України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.

Центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері земельних відносин та у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, у сфері будівництва, щомісяця, але не пізніше 10 числа наступного місяця, а також за запитом відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки подають інформацію, необхідну для обчислення і справляння плати за землю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 09.01.2013 р. у справі "Волков проти України" зазначено, що в країнах повинен діяти принцип правової визначеності, який зобов`язує держави та їх органи здійснювати реалізацію прав та їх захист шляхом прийняття законодавства з чітким правовим визначенням спірних правовідносин та гарантує громадянам очікувати від держав та їх органів своєчасних та вичерпних дій відповідно до вимог чинного законодавства.

Згідно з усталеною прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини основу принципу правової визначеності утворює ідея передбачуваності (очікуваності) суб`єктом відносин визначених правових наслідків (правового результату) своєї поведінки, яка відповідає існуючим в суспільстві нормативним приписам.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", від 20.05.2010р. і "Тошкуце та інші проти Румунії", від 25.11.2008р.) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер`їлдіз проти Туреччини", та "Беєлер проти Італії"). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії").

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Таким чином, отримавши Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.02.2017 року за №66/080217/03-07 та №67/080217/03-07, яким визначено нормативну грошову оцінку земельних ділянок на 2017 рік, позивач законно та обґрунтовано сплатив орендну плату за визначеною в цих витягах оцінкою, за встановленим коефіцієнтом 2,0, оскільки до державного земельного кадастру відомості про КВПЦЗ станом на 2017 не були внесені.

Фактично ГУ Держкадастру у Дніпропетровській області видало витяги у 2019 році за 2017 рік зі змінами до відомостей щодо коду виду цільового призначення земельної ділянки (КВЦПЗ), що були внесені у 2018 році.

Інших витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок у розпорядженні позивача станом на час подання декларацій не було.

Крім того, жодним нормативно-правовим актом не передбачено перерахунок орендної за попередні роки на підставі змін, що були внесені після.

Як підтверджено відповідачем та третіми особами під час судового розгляду справи, визначення показників (в тому числі і коефіцієнта функціонального використання Кф) при формуванні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки на підставі цих показників, покладається на орган, що його формує - Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, а користувач земельної ділянки лише використовує відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначену у Витягу на момент складання податкової звітності та не може нести відповідальність за правильність її обчислення.

Суд серед іншого вважає безпідставними посилання представника Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на постанови Верховного Суду у справах № 814/789/17, 817/1819/17, 817/1814/17, оскільки з наведених постанов вбачається розгляд справ з іншим предметом, зокрема, оскарження дій органів Держгеокадастру щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки Кф у розмірі 2,0, в той час як у даній справі предметом спору є визнання протиправним податкового повідомлення-рішення, тобто правовідносини не є подібними.

Також, на думку суду не заслуговують на увагу твердження третьої особи 2 про те, що позивач фактично оскаржує зміст витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, оскільки предметом розгляду даної справи є визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2020 № Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яким здійснено донарахування орендної плати та штрафних санкцій на підставі Витягів про нормативну грошову оцінку земельних ділянок з кадастровим номером :03:305:0035 та кадастровим номером :03:044:0036, які отримані відповідачем та видані Головним управлінням Держгеокадастру 03.07.2019 року за №0307-4384 та 23.07.2018 року за №21/170718.

Щодо доводів позивача про незаконність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення із посиланням на порушення порядку проведення документальної невиїзної перевірки, що полягає у неналежному повідомленні контролюючим органом про намір здійснити перевірку та ненадання відповідного наказу, суд зазначає наступне.

За правилами пункту 79.2 статті 79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Про електронний цифровий підпис" (абзац 1 пункту 42.4 статті 42 ПК України).

При цьому абзацом 6 пункту 42.4 статті 42 ПК України визначено, що у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

З аналізу вищенаведеного слідує, що чинним ПК України передбачено альтернативні шляхи направлення документів платнику податків податковим органом, а саме: або засобами електронного зв`язку, або засобами поштового зв`язку, або шляхом вручення особисто платнику чи його представнику. При цьому наведені вище правові норми не містять обов`язку для контролюючого органу щодо послідовного використання наведених засобів надіслання документів платнику з метою використання усіх можливих, з огляду на що відповідні доводи скаржника є безпідставними та необґрунтованими.

Разом з тим, на переконання суду, з наказом про невиїзну перевірку, відомостями про дату її початку та місце проведення платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вище вказаних вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Крім того, оскільки невиїзна перевірка проводиться не за місцезнаходженням платника податків, завчасне (до початку перевірки) повідомлення його про час та місце проведення перевірки є гарантією його права на об`єктивну, повну та всебічну перевірку дотримання ним податкової дисципліни, включаючи можливість надання платником податків наявних у нього документів для підтвердження показників податкового обліку.

Під час розгляду справи відповідачем не надано належних доказів завчасного повідомлення позивача про перевірку до її початку.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про безпідставності висновків податкового органу з приводу заниження позивачем податкового зобов`язання по орендній платі за землю з юридичних осіб за 2017 рік та відповідно протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, правомірність податкового повідомлення-рішення перед судом не доведена.

При цьому, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведених обставин у сукупності, суд не вбачає правових підстав для визначення позивачу сум податкових зобов`язання на підставі спірного податкового повідомлення-рішення, у зв`язку із чим позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає задоволенню, судові витрати слід присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у відповідності до ст.139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Регіональні інвестиційні системи" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Дніпровська міська рада, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати повністю податкове повідомлення-рішення від 06.02.2020 р. № Головного ДПС у Дніпропетровській області.

В порядку розподілу судових витрат стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Регіональні інвестиційні системи" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області витрати на сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 вересня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова