Справа № 200/3190/20-а
Суддя: Ушенко С.В.
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2020 р. Справа№200/3190/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Ушенка С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (; Донецька обл., м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 16) про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним і скасування наказу №101-к від 04.03.2020 "Про звільнення з посади ОСОБА_1 ", поновлення на посаді начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позову посилається на те, що наказом № 101-к від 04.03.2020 Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області до нього, як начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, за висновками дисциплінарного провадження накладене дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Підставою для його звільнення з посади, на думку відповідача, стало перевищення ним службових повноважень відповідно до пункту 7 частини другої статті 65, частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VІІІ (далі - Закон №889). Зазначає, що відповідач при винесенні оскаржуваного наказу діяв з порушенням принципу пропорційності, без врахування позитивної службової характеристики позивача та відсутності за ним дисциплінарних стягнень, застосувавши до нього найсуворіший вид дисциплінарного стягнення - звільнення, який може застосовуватися тільки у крайніх випадках, коли дисциплінарне порушення містить ознаки саме такого порушення, а інші заходи дисциплінарного стягнення є недостатніми чи попереднє їх вжиття не дало бажаного результату. Крім того, на його думку, оскаржуваний наказ виданий з порушенням шестимісячного строку застосування дисциплінарного стягнення, за відсутності стислого викладу обставин справи та під час перебування позивача на лікарняному, що суперечить вимогам статті 77, ч. 4 статті 74 Закону України «Про державну службу» та Кодексу законів про працю України.

З огляду на вищевикладене, просить суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30.03.2020 вказану позовну заяву залишено без руху та позивачеві надано 10-тиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06.04.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач заперечував проти позовних вимог, у зв`язку з чим надав письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що на підставі звернення Народного депутата України Требушкіна Р.В. від 10.02.2020, в якому повідомляється про факти неправомірних дій позивача, наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11 лютого 2020 року № 46-к «Про порушення дисциплінарного провадження, затвердження складу дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання посадових обов`язків» відкрито дисциплінарне провадження відносно начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 . Дисциплінарною комісією під час розгляду дисциплінарної справи відносно позивача встановлена наявність ряду дисциплінарних проступків. У зв`язку з відсутністю обставин, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність, за поданням дисциплінарної комісії від 03.03.2020, листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 04.03.2020 № 22-28-0.15-2222/2-20, до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби. Зазначає, що відповідачу про дисциплінарний проступок позивача стало відомо з депутатського звернення від 10.02.2020, тому шестимісячний строк застосування дисциплінарного стягнення не порушено. Крім того, у день звільнення 04.03.2020 ОСОБА_1 перебував на робочому місці, що було зафіксовано у табелі обліку робочого часу.

Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

В матеріалах справи наявна відповідь позивача на відзив, відповідно до якої позивач вважає доводи відповідача необґрунтованими, оскільки під час проведення перевірки, дисциплінарного провадження і службового розслідування не встановлено в діях позивача такого складу дисциплінарного проступку, як перевищення службових повноважень.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12.05.2020 адміністративну справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 09 червня 2020 року.

09.06.2020 підготовче засідання відкладено на 13.07.2020.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 13.07.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.08.2020.

03.08.2020 розгляд справи перенесено на 10.09.2020 у зв`язку з перебуванням судді у відпустці.

У визначений день учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явились, проте надали клопотання про розгляд справи без їх участі.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач в даних правовідносинах є суб`єктом владних повноважень у відповідності до приписів п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України.

Згідно наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 30.03.2017 № 130-к ОСОБА_1 призначено на посаду начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (том 1 а.с. 9).

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 11 лютого 2020 року № 46-к «Про порушення дисциплінарного провадження, затвердження складу дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання посадових обов`язків» відносно позивача відкрито дисциплінарне провадження і його відсторонено від роботи на час його проведення з 11.02.2020, утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи відносно начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м.Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 на підставі звернення Народного депутата України Требушкіна Р.В. від 10.02.2020, в якому повідомлено про факти неправомірних дій начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 (том 3 а.с. 11).

До справи долучено матеріали дисциплінарної справи ОСОБА_1 , сформованої 10.07.2020 (том 3 а.с. 08-391).

За результатами службового розслідування та згідно подання від 03 березня 2020р. дисциплінарною комісією під час розгляду дисциплінарної справи відносно начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 встановлена наявність дисциплінарних проступків, а саме:

1. організація та забезпечення виконання управлінням нормативно-правових актів та ведення Державного земельного кадастру у спосіб, що не передбачений нормативно-правовими актами, а саме Законом України «Про державний земельний кадастр» та Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, що призвело до наявності в Державному земельному кадастрі неактуальних відомостей про земельні ділянки з кадастровими номерами :11:052:0391 та :03:095:0052 та до порушення прав ТОВ «Рапід-АВ» в частині неможливості оформлення права оренди на зазначені земельні ділянки.

Дисциплінарною комісією встановлено, що згідно відомостей Державного земельного кадастру земельна ділянка з кадастровим номером :11:052:0391 зареєстрована 01.12.2010, 07.08.2013 надавались відомості з ДЗК відносно земельної ділянки ТОВ «Автовокзали Донбасу», 18.10.2016 кадастровим реєстратором Дружиніною М.О. за її ініціативою вносилися виправлення відомостей до ДЗК про оренду, 30.08.2017 вносилися виправленні відомості до ДЗК про координати поворотних точок меж земельної ділянки за ініціативою міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, 30.08.2017 вносилися виправленні відомості до Державного земельного кадастру за заявою ТОВ «РАПІД-АВ», 11.09.2019 надавалися відомості з ДЗК за заявою ОСОБА_4 , що свідчить про внесення 18.10.2016 до Державного земельного кадастру неактуальних відомостей щодо права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :11:052:0391 після закінчення строку дії договору оренди та можливість міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області здійснювати відповідні дії щодо усунення допущених помилок при внесенні інформації до Державного земельного кадастру. Зазначені дії начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 є перевищенням службових повноважень, визначених посадовою інструкцією, якою встановлено, що начальник міськрайонного управління у Покровському районі та м.Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 забезпечує здійснення реалізації державної політики в сфері земельних відносин, у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, організовує та забезпечує виконання управлінням зазначених нормативно-правових актів, забезпечує ведення Державного земельного кадастру.

Організація ведення та забезпечення виконання управлінням нормативно-правових актів та ведення Державного земельного кадастру у спосіб, що не передбачений нормативно-правовими актами, є також порушенням статті 19 Конституції України, якою встановлено, що посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України та статті 8 Закону України «Про державне службу», якою визначені основні обов`язки державного службовця;

2. надання начальником міськрайонного управління у Покровському районі та м.Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 відносно земельної ділянки з кадастровим номером :12:000:0897 недостовірної інформації про категорію та склад угідь земель, про відповідність місця розташування земельної ділянки схемі землеустрою, техніко-економічного обґрунтування та охорони земель Лисівської сільської ради, що привело до необґрунтованого надання дозволу на розробку проекту землеустрою.

Дисциплінарною комісією встановлено, що наказом Головного управління від 30.07.2019 № 3621-СГ ОСОБА_5 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, що перебуває у запасі, на території Лисівської сільської ради Покровського району Донецької області. Орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га із цільовим призначенням - для ведення сільськогосподарського призначення на підставі інформаційної довідки від 25.07.2019 №788/258-19, підписаної ОСОБА_1 - начальником міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, у якій зазначено, що земельна ділянка площею 20,000 рілля для ведення особистого селянського господарства на території Лисівської сільської ради Покровського району Донецької області за даними форми 6-зем належить до земель сільськогосподарською призначення державної власності, що перебувають у запасі.

Одночасно, відповідно до даних схеми землеустрою і техніко-економічного обґрунтування використання та охорони земель Лисівської сільської ради Покровського району Донецької області, проекту формування території Лисівської сільської ради Покровського району Донецької області, відомостей Державного земельного кадастру про суміжних користувачів земельних ділянок з кадастровими номерами :12:000:0477 та :12:000:0476, між цими земельними ділянками та користувачем ДП "Доноблавтодор" відсутні землі державної власності сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі. Зазначені дії начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 є перевищенням службових повноважень, визначених посадовою інструкцією, якою встановлено, що начальник міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 забезпечує здійснення реалізації державної політики в сфері земельних відносин, у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, організовує та забезпечує виконання управлінням зазначених нормативно-правових актів, забезпечує ведення Державного земельною кадастру.

Внесення начальником міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 до інформаційної довідки недостовірної інформації про категорію та склад угідь земель, про відповідність місця розташування земельної ділянки схемі землеустрою, техніко-економічного обґрунтування та охорони земель Лисівської сільської ради є також порушенням статті 19 Конституції України, якою встановлено, що посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та свідчить про перевищення ним службових повноважень і статті 8 Закону України «Про державну службу», якою визначені основні обов`язки державного службовця;

3. організація та забезпечення виконання управлінням нормативно-правових актів та ведення Державного земельного кадастру у спосіб, що не передбачений нормативно-правовими актами, а саме Законом України «Про державний земельний кадастр» та Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, що призвело до неможливості оформлення громадянами земельних ділянок. Дисциплінарною комісією встановлено, що громадянам, учасникам бойових дій, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 відмовлено в реєстрації земельних ділянок на підставі державної статистичної звітності форми 6-зем, складеної станом на 01.01.2016, в якій значилися відомості щодо земельних ділянок, по яким громадянами надані проекти землеустрою, що земельні ділянки обліковуються в землях запасу комунальної власності і передані у тимчасове користування для індивідуального городництва.

Начальником міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 відмови в реєстрації земельних ділянок обґрунтовані наявністю державної статистичної звітності форми 6-зем, складеної станом на 01.01.2016, репортажу з цього питання на телеканалі «Орбіта» та суспільного резонансу у засобах масової інформації щодо цього питання.

Згідно частини 10 статті 69, частини 5 статті 77, частини 4 статті 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області після повного та всебічного дослідження всіх обставин справи рекомендувала начальнику Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області застосувати до начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу», - перевищення службових повноважень, що не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, який полягає в протиправній винній дії, за яке до нього може бути відповідно до частини 5 ст. 66 Закону України «Про державну службу» застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби (том 3 а.с. 375-390).

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 04.03.2020 №101-к «Про звільнення з посади ОСОБА_1 » позивача звільнено з посади начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області на підставі подання Дисциплінарної комісії від 03.03.2020, листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 04.03.2020 № 22-28-0.15-2222/2-20 (а.с. 29).

Позивач вважає своє звільнення незаконним і не погоджується з наказом від 04 березня 2020 року №101-к, у зв`язку з чим звернувся з цим позовом до суду.

Проаналізувавши встановлені обставини справи та норми законодавства України, яке регулює спірні правовідносини, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши всі надані учасниками справи і наявні в матеріалах справи докази, суд вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Стаття 43 Конституції України передбачає, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу».

Відповідно до частини першої статті 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, є дисциплінарним проступком.

Частиною першою статті 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, законодавцем передбачено винятковий та безальтернативний вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

За приписами статті 68 Закону України «Про державну службу» дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до частин першої, другої, десятої, одинадцятої статті 69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Частиною першою статті 73 Закону України «Про державну службу» визначено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначена Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити:

- дату і місце її формування;

- підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

- характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

- відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

- пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

- пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

- пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

- належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

- пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Пунктами 31 - 33 Порядку № 1039 передбачено, що Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Відповідно до пункту 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; - обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; - ступінь вини державного службовця; - характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; - відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; - пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; - вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

Статтею 74 Закону України «Про державну службу» передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до якої дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, нормами Закону України «Про державну службу» та Порядку № 1039 чітко врегульовано процедуру здійснення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження та порядок накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Суд звертає увагу на те, що ГУ Держгеокадастру при здійсненні дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 було допущено ряд порушень. Зокрема, як встановлено з матеріалів справи, дисциплінарна справа неналежно сформована, так як у ній відсутні пояснення безпосереднього керівника з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; характеристика державного службовця, складена його безпосереднім керівником; подання дисциплінарної комісії не містить інформації щодо ступеня вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, настання тяжких наслідків, наявність заохочень та ставлення позивача до державної служби.

Також відповідачем не надано суду жодних доказів, які б підтверджували факт забезпечення права позивача на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи до прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення та можливість останнього внести зауваження до висновку комісії, надати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених у висновку обставин.

Також слід зауважити, що оскаржуваний наказ не відповідає вимогам статті 77 Закону України «Про державну службу», оскільки містить лише вид дисциплінарного проступку і його юридичну кваліфікацію, вид застосованого дисциплінарного стягнення за відсутності, при цьому, стислого викладу обставин справи.

Суд враховує, що допущення суб`єктом призначення вказаного порушення, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 22.10.2019 у справі №815/7532/16, є підставою для поновлення на роботі незаконно звільненого працівника.

Вказані обставини дають підстави для висновку, що ГУ Держгеокадастру було накладено на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення оскаржуваним наказом без дотримання порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, як вже зазначалось судом, за змістом ч. 1 ст. 66 Закону України "Про державну службу" звільнення з посади державної служби є видом дисциплінарного стягнення.

В статті 74 Закону України "Про державну службу" закріплені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 74 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Зазначена вище норма закону є чіткою і не допускає різного тлумачення.

Станом на 04.03.2020, тобто на дату видання спірного наказу про звільнення, позивач перебував на лікарняному, що підтверджується листком непрацездатності серії АДТ №041336.

З огляду на це, відповідач не мав права застосовувати до позивача дисциплінарне стягнення, у тому числі у вигляді звільнення з посади.

Як встановлено судом, листок непрацездатності складений за формою, затвердженою Наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03.11.2004 № 532/274/136-ос/1406, скріплений підписом лікаря та печатками лікаря і закладу охорони здоров`я.

При цьому, відповідач в установленому законом порядку не ініціював здійснення перевірки обґрунтованості видачі листка непрацездатності та не надав суду будь-яких доказів на спростування відомостей, викладених у цьому документі.

Відповідно до п. 1.1. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої Наказом МОЗ України від 13.11.2001 №455, тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.

Листок непрацездатності є достатнім та допустимим доказом факту тимчасової непрацездатності позивача станом на день звільнення з посади. Натомість складений відповідачем табель обліку використання робочого часу не може бути тим доказом, який спростовує факт тимчасової непрацездатності, засвідчений листком непрацездатності.

За змістом ч. 2 ст. 74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Слід звернути увагу на те, що листок непрацездатності фактично видається особі лише після його закриття, тобто працівник не може надати роботодавцю листок непрацездатності в перший день звернення за медичною допомогою. Відповідно, 04.03.2020 (в день звільнення) позивач не міг надати відповідачу листок непрацездатності.

Таким чином, з огляду на положення ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача покладається процесуальний обов`язок доведення як факту працездатності позивача та його присутності на роботі в день звільнення, так і факту неповідомлення позивачем свого безпосереднього керівника про вихід на лікарняний. Окрім табелю обліку використання робочого часу, який спростовується змістом наданого позивачем лікарняного листка, відповідач інших доказів суду не надав.

Що стосується наявності підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, суд вважає за необхідне зазначити таке.

У Постанові Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень» зазначено, що під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти:

а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства;

б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов;

в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально;

г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Отже, перевищення службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності - його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення дії.

Зі змісту подання дисциплінарної комісії вбачається, що перевищення службових повноважень полягало, зокрема, у внесенні державним кадастровим реєстратором неактуальних відомостей до ДЗК по ТОВ "Рапід-АВ" та відмови державного кадастрового реєстратора громадянам ОСОБА_7 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 в реєстрації земельних ділянок на підставі державної статистичної звітності форми 6-зем складеної станом на 01.01.2016.

Проте, згідно ст. 9 Закону України "Про державний земельний кадастр", внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання відомостей з нього здійснюються державними кадастровими реєстраторами. Втручання будь-яких органів, посадових і службових осіб, громадян чи їх об`єднань у діяльність Державного кадастрового реєстратора забороняється.

Розглядаючи заяви про реєстрацію земельних ділянок вищевказаним громадянам - державний кадастровий реєстратор діє як особа, яка наділена дискреційними повноваженнями, при реалізації яких зобов`язана діяти лише в рамках закону та поважати основоположні права особи, додержуватися конституційних принципів, принципів реалізації відповідної владної управлінської функції, принципів здійснення дискреційних повноважень, змісту публічного інтересу, положень власної компетенції, вказівок, викладених у інтерпретаційних актах, фахових правил, закріплених у нормативних актах, адміністративної практики, судової практики, процедурних вимог. Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Враховуючи вищезазначені норми діючого законодавства, у зв`язку з тим, що позивач у даному випадку не вчиняв жодних дій, суд не вбачає перевищення ним службових повноважень під час внесення державним кадастровим реєстратором відомостей до ДЗК по ТОВ "Рапід-АВ" та відмови державного кадастрового реєстратора громадянам ОСОБА_7 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 в реєстрації земельних ділянок.

Стосовно застосування до позивача дисциплінарного стягнення за перевищення службових повноважень у зв`язку з наданням недостовірної інформації про земельну ділянку кадастровий номер :12:000:0897, суд зазначає, що позивач надав запитувану інформацію на підставі матеріалів роздержавлення та приватизації КСП "їм. XXII з`їзду КПРС" вказуючи, що на території Покровського району відсутня погоджена та затверджена у відповідності до вимог ст. 186 Земельного кодексу України схема землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель Лисівської сільської ради.

Отже, судом встановлено, що позивач діяв в межах своїх повноважень, а невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків не є перевищенням службових повноважень.

Враховуючи викладене, а також недослідження в повній мірі дисциплінарною комісією всіх обставин, які могли б свідчити про наявність вини в діях позивача, суд вважає, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді перевищення службових повноважень.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач протиправно звільнив позивача з посади начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м.Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частин другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а тому наказ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 04 березня 2020 року № 101-к «Про звільнення з посади ОСОБА_1 » є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Виходячи з того, що позивача звільнено протиправно, то існують достатні підстави для його поновлення на посаді начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області з 04.03.2020.

Щодо виплати на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Відповідно до частини першої статті 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, відповідно до пункту 2 якого середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Відповідно до пункту 8 зазначеного вище Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Суд встановив, що період з 04.03.2020 по дату ухвалення рішення суду (10.09.2020) є періодом вимушеного прогулу, за який Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області повинно виплатити середній заробіток позивачу, що становить 130 робочих днів.

Згідно з довідкою про доходи Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області середньомісячна заробітна плата ОСОБА_1 (за січень-лютий 2020 року) становить 7950,10 грн., відповідно середньоденний заробіток 588,89 грн. (15900,00 грн./27 робочих днів за січень-лютий 2020р.) (том 3 а.с. 6).

З огляду на вказане, середня заробітна плата позивача за час вимушеного прогулу, яка підлягає стягненню, становить 76 555,70 грн. (588,89 грн. х 130 робочих днів) без врахування податків і зборів.

Суд зазначає, що відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

З огляду на вказане, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення на його користь середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць у розмірі 7950,10 грн. без урахування обов`язкових платежів та податків необхідно допустити до негайного виконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного, враховуючи недоведеність відповідачем обґрунтованості прийняття спірного рішення, позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за подання до Донецького окружного адміністративного суду даної позовної заяви сплачено судовий збір у сумі 1681,60 грн. відповідно до квитанції від 02.04.2020, наявної в матеріалах справи (том 1 а.с. 54).

Таким чином, сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 1681,60 грн. підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2-15, 31-32, 72-80, 139, 60-161, 168, 171, 173-183, 192-198, 210, 223-225, 227-229, 241-246, 250-251, 255, 293, 295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (; Донецька обл., м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 16) про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 101-к від 04.03.2020 Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (; Донецька обл., м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 16) «Про звільнення з посади ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на посаді начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області з 04.03.2020.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (; Донецька обл., м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 16) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 76 555 (сімдесят шість тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять) грн. 70 коп.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на посаді начальника міськрайонного управління у Покровському районі та м. Мирнограді Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі 7950 (сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят) грн. 10 коп. підлягає негайному виконанню.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області (; Донецька обл., м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 16) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) здійснені документально підтверджені судові витрати у розмірі 1681 (одна тисяча шістсот вісімдесят одна) гривня 60 копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено і підписано 21 вересня 2020 року.

Суддя С.В. Ушенко