Справа № 580/1621/20
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2020-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1621/20 Суддя (судді) першої інстанції: В.П. Тимошенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Чаку Є.В., Сорочка Є.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Держпраці у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Ресурс Центр-М» до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправною і скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

12 травня 2020 року до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «Ресурс Центр-М» до Управління Держпраці у Черкаській області, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 21.04.2020 про накладення штрафу №ЧК 20/362/АВ/ТД-ФС-15.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02 липня 2020 року позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано постанову відповідача від 21.04.2020 про накладення штрафу №ЧК 20/362/АВ/ТД-ФС-15. Стягнуто з бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Черкаській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Ресурс Центр-М» судовий збір у розмірі 2125 (дві тисячі сто двадцять п`ять) грн 50 коп. та судові витрати, пов`язані з оплатою правової допомоги у сумі 5000 (п`ять тисяч) грн 00 коп.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що товариство з обмеженою відповідальністю "Ресурс Центр-М" зареєстроване як юридична особа 14.11.2011, .

27.12.2019 до Управління Держпраці у Черкаській області надійшов лист Уманського районного відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 02.12.2019 № 8308 щодо необхідності проведення контролюючого заходу з питань дотримання законодавства про працю в ТОВ «Ресурс Центр-М». Також, згідно вказаного листа було надано дозвіл на використання матеріалів кримінального провадження №0000635, зокрема протоколів допиту свідків та пояснень (а.с.77-78).

09.01.2020 Управлінням Держпраці у Черкаській області винесено наказ №15-Н про проведення інспекційного відвідування позивача та видано направлення на проведення інспекційного відвідування № 15 від 09.01.2020 (а.с.80, 81).

За результатами інспекційного відвідування, інспектором праці ОСОБА_2 складено Акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю № ЧК 20/362/АВ від 14 січня 2020 року. Даним актом встановлено порушення вимог трудового законодавства, а саме: допуск ТОВ «Ресурс Центр-М» гр. ОСОБА_1 до роботи без видання наказу про прийняття на роботу та без повідомлення органу ДФС про прийняття працівника на роботу, без укладення трудового договору в письмовій формі, чим порушено частину першу ст. 21 КЗпП України, частину першу ст. 24 КЗпП України, частину третю ст. 24 КЗпП України (а.с.84-91).

31.01.2020 позивач надав відповідачу заперечення до Акту інспекційного відвідування в якому вказав, що під час проведення інспекційного відвідування інспектором праці ОСОБА_2 жодних фактичних даних не встановлено, жодних дій на їх встановлення не здійснювалось.

Відповідач розглянув зауваження до акту інспекційного відвідування та листом №858/01, 1142/01/1217 від 12.02.2020 «Про розгляд зауваження до акту інспекційного відвідування» надав позивачу відповідь, де повідомив, що зауваження позивача визнано необґрунтованими та не підлягають задоволенню, оскільки від слідчого Уманського районного відділення поліції Юхименка О. І. отримана копія допиту свідка ОСОБА_1 у межах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000635/, в яких ОСОБА_1 зазначає, що працює охоронником у ТОВ «Ресурс Центр-М» без оформлення трудових відносин, заступив на зміну о 16 год. 00 хв., а під час інспекційного відвідування адміністрацією надані документи, що підтверджують використання найманої праці до 01 квітня 2019 року.

26.02.2020 позивач звернувся до громадянина ОСОБА_1 із запитом, в якому просив підтвердити або спростувати наявність/відсутність обставин на які посилається Управління Держпраці у Черкаській області безпосередньо за його участю.

03.03.2020 на адресу позивача надійшов нотаріально посвідчений афідевіт від 02.03.2020, у якому ОСОБА_1 повідомив, що працював на посаді охоронника у товаристві з обмеженою відповідальністю «Ресурс Центр-М». 03 липня 2018 року ним на ім`я директора Товариства Храпачевського Максима Володимировича, було подано заяву про прийняття на роботу на посаду охоронника з посадовим окладом згідно штатного розпису. Наказом №7-к від 03.07.2018 року «Про прийняття на роботу» його було прийнято з 03 липня 2018 року на посаду охоронника. В зв`язку з переходом у 2019 році на повністю автоматизовану систему охорони, він 01 квітня 2019 року подав заяву з проханням звільнити його за згодою сторін. Наказом №2-к від 01 квітня 2019 року його було звільнено з посади охоронника Товариства. У трудових відносинах з ТОВ «Ресурс Центр-М» перебував виключно на посаді охоронника, що передбачала фізичну охорону складських приміщень Товариства у період з 03 липня 2018 року по 01 квітня 2019 року." Зазначив, що інспектор праці ОСОБА_2 ніколи не відбирав у нього пояснення з будь-якого приводу та жодних пояснень слідчому Уманського районного відділення поліції Юхименку О.І. не надавав.

Постановою Управління Держпраці у Черкаській області за №ЧК 20/362/АВ/ТД-ФС-15 від 21.04.2020 на ТОВ «Ресурс Центр-М» накладено штраф у розмірі 141 690, 00 грн., на підставі ст. 159 Кодексу законів про працю України, ст. 53 ЗУ «Про зайнятість населення», ч.3 ст. 34 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, згідно Постанови КМУ №509 від 17.07.2013 року, абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗПП України.

В обґрунтування постанови зазначено, що на підставі акту інспекційного відвідування від 14.01.2020 року №ЧК 20/362/АВ встановлено порушення адміністрацією ТОВ «Ресурс Центр-М», а саме допущено до роботи ОСОБА_1 , який виконував функції охоронника без укладення трудового договору, чим порушено вимоги с. 1 ст.21, ч.1,3 ст.24, КЗпП та Постанови КМУ № 413.

Не погоджуючись з постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено факту порушення законодавства про працю позивачем, а саме допущення до роботи без укладення трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу охоронця ОСОБА_1 . Крім того, суд дійшов висновку, що оскільки правовідносини з виявлення порушення та притягнення до відповідальності тривали на час винесення (21.04.2020) відповідачем оскаржуваної постанови №ЧК 20/362/АВ/ТД-ФС-15, а редакція ст. 265 КЗпП (з 02.02.2020) вже не передбачала такий вид відповідальності за вчинене позивачем порушення, як штраф у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, то прийняте рішення відповідачем із застосуванням норми законодавства, яка втратила чинність на час його прийняття, не може розцінюватися судом як прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також прийнятим із застосуванням до позивача найбільш сприятливого підходу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Перелік підстав для здійснення позапланового заходу (позапланової перевірки) визначено в частиною першою статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відповідно до якої підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до частини першої статті 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю від 21.08.2019 №823 (далі Порядок №823).

Відповідно до п. 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Згідно з п.п.5 п. 5 Порядку №823 підставою для здійснення інспекційних відвідувань є повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин.

Судом встановлено, що інспекційне відвідування проведене на підставі наказу Управління Держпраці в Черкаській області від 09.01.2020 №15-Н «Про проведення інспекційного відвідування ТОВ «Ресурс Центр-М», у зв`язку з надходженням листа ГУ НП у Черкаській області Уманського районного відділення поліції Уманського відділу поліції №8308 від 02.12.2019 про порушення вимог законодавства про працю.

Пунктами 16 Порядку №823 визначено, що за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

З акта інспекційного відвідування №ЧК20/362/АВ від 14.01.2020 вбачається, що ТОВ «Ресурс Центр-М» працівник охорони ОСОБА_1 допущений до роботи без укладення трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу, чим порушено ч. 1 ст. 21, ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП.

Відповідно до положень статті 5 Закону України від 05.07.2012 № 5067-УІ "Про зайнятість населення" роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин.

Згідно з частиною 1 статті 21 КЗпП України трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи. Строковий трудовий договір укладається у випадках, коли трудові відносини не можуть бути встановлені на невизначений строк з урахуванням характеру наступної роботи, або умов її виконання, або інтересів працівника та в інших випадках, передбачених законодавчими актами (стаття 23 КЗпП України).

Частинами 1, 3 статті 24 КЗпП України встановлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання такої форми є обов`язковим: при організованому наборі працівників; при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; при укладенні контракту; у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); при укладенні трудового договору з фізичною особою; в інших випадках, передбачених законодавством України. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 № 413 "Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів: засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного підпису; на паперових носіях разом з копією в електронній формі; на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами.

Суд встановлено та сторонами не оспорюється, що про порушення ч. 1 ст. 21, ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП, а саме допущення до роботи без укладення трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу охоронця ОСОБА_1 , свідчить копія допиту свідка ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зазначив в своїх поясненнях, що працює без оформлення трудових відносин у ТОВ «Ресурс Центр-М», про що перевіряючий зазначив у Акті інспекційного відвідування №ЧК20/362/АВ від 14.01.2020 (а.с.90 зв.). Жодних інших доказів (пояснень керівника, інших працівників, пояснень безпосередньо особи, яка допущена до роботи без оформлення трудових відносин, відеофіксації порушення тощо) допущення до роботи працівника до роботи перевіряючим не надано.

В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 від 03.07.2018, в якій він просить прийняти його на роботу на посаду охоронця з оплатою праці згідно з посадовим окладом відповідно до штатного розпису (а.с.26), наказ (розпорядження) №7-к від 03.07.2018 про прийняття на роботу ОСОБА_1 з 03.07.2018 (а.с.25), заяв ОСОБА_1 від 01.04.2019, в якій він просить звільнити його з посади охоронника за угодою сторін з 01.04.2019 (а.с.28), наказ (розпорядження) №2-к від 01.04.2014 про припинення трудового договору (контракту), яким ОСОБА_1 звільнено роботи (а.с.27).

Крім того, позивачем додано до матеріалів справи 03.03.2020 нотаріально посвідчений афідевіт від 02.03.2020, у якому ОСОБА_1 повідомив, що працював на посаді охоронника у товаристві з обмеженою відповідальністю «Ресурс Центр-М». 03 липня 2018 року ним на ім`я директора Товариства Храпачевського Максима Володимировича , було подано заяву про прийняття на роботу на посаду охоронника з посадовим окладом згідно штатного розпису. Наказом №7-к від 03.07.2018 року «Про прийняття на роботу» його було прийнято з 03 липня 2018 року на посаду охоронника. В зв`язку з переходом у 2019 році на повністю автоматизовану систему охорони, він 01 квітня 2019 року подав заяву з проханням звільнити його за згодою сторін. Наказом №2-к від 01 квітня 2019 року його було звільнено з посади охоронника Товариства. У трудових відносинах з ТОВ «Ресурс Центр-М» перебував виключно на посаді охоронника, що передбачала фізичну охорону складських приміщень Товариства у період з 03 липня 2018 року по 01 квітня 2019 року." Зазначив, що інспектор праці ОСОБА_2 ніколи не відбирав у нього пояснення з будь-якого приводу та жодних пояснень слідчому Уманського районного відділення поліції Юхименку О.І. не надавав.

Наказом Управління Держпраці в Черкаській області від 29.05.2020 №69-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4 », у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків, визначених посадовою інструкцією головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів, до головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів ОСОБА_2 застосовано захід дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність (а.с.92-93). Підставою для застосування до ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення стало те, що ОСОБА_2 не дотримано вимог чинного законодавства під час здійснення інспекційного відвідування ТОВ «Ресурс Центр-М», не використано в повному об`ємі надані йому чинним законодавством повноваження, що призвело до неналежного (неефективного, нерезультативного) виконання завдань, покладених на нього в частині здійснення контролю за дотриманням законодавства про працю зазначеним суб`єктом господарювання.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про не доведення відповідачем факту порушення позивачем законодавства про працю, а саме допущення до роботи без укладення трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу охоронця ОСОБА_1 .

Колегія суддів враховує, що інспекційне відвідування ТОВ «Ресурс Центр-М» з питань дотримання законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин було проведено уповноваженою особою відповідача 14.01.2020, за результатом якого встановлено допущення ТОВ «Ресурс Центр-М» порушення вимог ст. 24 КЗпП України. Разом з тим, на момент винесення оскаржуваної постанови №ЧК 20/362/АВ/ТД-ФС-15 від 21.04.2020 ст.265 КЗпП України в редакції Закону України «Про внесення змін до КЗпП України» від 12 грудня 2019 року №378-ІХ, який набув чинності 02.02.2020, передбачала штраф у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого вчинено порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп - застосування попередження.

Метою таких законодавчих змін, як вбачається з Пояснювальної записки до Проекту Закону від 12.12.2019 № 378-IX «Про внесення змін до Кодексу законів про працю України (щодо усунення норм, які порушують права та законні інтереси роботодавців України)», є зменшення економічно необґрунтованих штрафних санкцій за порушення норм трудового законодавства України та зупинення процесу ліквідації малого та середнього бізнесу в Україні у зв`язку з застосуванням нищівних за своїм розміром штрафних санкцій.

Отже, відповідно до законодавства про працю, чинного на момент розв`язання даного публічно-правового спору, в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) вперше, в тому числі юридичною особою, яка використовує найману працю та є платниками єдиного податку першої-третьої груп, застосовується попередження.

Тобто, законодавцем прийнято нормативно-правовий акт, який пом`якшує відповідальність особи.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що у спірних правовідносинах з метою кваліфікації порушення підлягав застосуванню закон, який діяв на час вчинення дії, якій надається юридична оцінка, разом з тим, для юридичної відповідальності підлягав застосуванню чинний закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що оскільки правовідносини з виявлення порушення та притягнення до відповідальності тривали на час винесення (21.04.2020) відповідачем оскаржуваної постанови, а редакція ст.265 КЗпП України (з 02 лютого 2020 року) вже не передбачала такий вид відповідальності за вчинене позивачем порушення як штраф у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, тому прийнята відповідачем постанова із застосуванням норми законодавства, яка втратила чинність на час її прийняття, не може вважатися правомірною, а тому підлягає скасуванню.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Черкаській області залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 липня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст.329-331 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді: