Справа № 240/3911/20
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2020 року м. Житомир

справа № 240/3911/20

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом Приватного підприємства - Фірма "Мрія 2000" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови,-

встановив:

Приватне підприємство - Фірма "Мрія 2000"" звернулось до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020 та картку відмови у митному оформленні №UA100530/2020/00171 від 03.03.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та картку відмови у митному оформленні №UA100530/2020/00177 від 05.03.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020 та картку відмови у митному оформленні №UA100530/2020/00182 від 10.03.2020.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що відповідно до умов Контракту №07-02/07DE від 07.02.2020, укладеного між Приватним підприємством - Фірма «Мрія 2000» (далі - ПП - Фірма «Мрія 2000») та Elan Fitness GmbH (Німеччина) та інвойсу №50220/1 від 24.02.2020, Elan Fitness GmbH зобов`язалось поставити на адресу позивача бувші у вжитку близько 4,5 років силові тренажери Ргесог на загальну суму 35000,00 Євро на умовах DAP- Житомир.

При визначенні митної вартості товару за вантажними митними деклараціями (далі - ВМД) №UA100530/2020/012488, №UA100530/2020/013457 та №UA100530/2020/014204, згідно з якими на адресу підприємства надійшов товар - інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження, країна відправлення - Німеччина, підприємством застосовано основний метод та визначено митну вартість за ціною договору.

Однак, після отримання електронних декларацій і доданих документів, митниця повідомила представника позивача про те, що документи, подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Зазначає, що підстави, які могли б слугувати для винесення оскаржуваних рішень про коригування митної вартої у відповідача були відсутні, а тому рішення про коригування митної вартості №UA1000000/2020/300075/2 від 03.03.2020, №UA1000000/2020/300079/1 від 05.03.2020, №UA1000000/2020/300086/2 від 10.03.2020 та картки відмови у митному оформленні №UА100530/2020/00171 від 03.03.2020, №UА100530/2020/00177 від 05.03.2020, №UА100530/2020/00182 від 10.03.2020, відповідно, винесені митним органом безпідставно, саме тому мають бути визнані протиправними та скасовані.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.

Відповідач 24.04.2020 надіслав до суду відзив на позовну заяву за вх.№13702/20. У відзиві на позовну заяву відповідач просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість. Зазначає, що митною вартістю товарів є ціна, яку декларант дійсно сплатив за придбаний товар щодо якого здійснюється митне оформлення. Така ціна має бути підтверджена належними та достовірними документами.

Вказує, що при оформленні вантажної митної декларації №UA100530/2020/012488 митну вартість визначено декларантом самостійно за основним методом на рівні 2,94 Євро за кілограм. При оформленні вантажних митних декларацій №UA100530/2020/013457 та №UA100530/2020/014204 митну вартість визначено декларантом самостійно за основним методом на рівні 3,22 Євро за кілограм та 2,95 Євро, відповідно.

Для підтвердження заявленої митної вартості до митних декларацій надано такі документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07-02/070Е від 07.02.2020; додаткова угода №1 від 21.02.2020; рахунок-фактура № 50220/1 від 24.02.2020; автотранспортні накладні та банківські платіжні доручення.

Однак, в ході аналізу встановлено, що рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020, яка складена юридичною особою - Elan Fitness GmbH, не скріплена печаткою даного підприємства, а додаток №2 до рахунку-фактури не містить підпису продавця. Виявлені факти могли свідчити про те, що правочин за даним документом не схвалено продавцем у встановленому порядку, при тому, що рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020 містить інформацію про умови платежу та умови поставки. Зазначені показники є визначальними при визначенні митної вартості.

Також зазначає, що додатково наданий експертний висновок №В-432 від 02.03.2020 не міг бути використаний для підтвердження заявленої митної вартості, оскільки відповідно до розділу 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013, висновок повинен містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість. Проте, дана вимога експертом не дотримана та, як свідчить зміст експертного висновку він ґрунтується на відомостях, що містяться у товаросупровідних документах, без проведення особистого огляду товару під час якого можливо було б отримати достовірні дані щодо фізичного стану товару, що є визначальною характеристикою для визначення його вартості.

Окрім того, додатково надані копії митних декларацій Республіки Польща №20РL402010Е0251596 від 28.02.2020, №20РL402010Е0258231 від 02.03.2020 та №20РL402010Е0275901 від 05.03.2020, не могли бути використані як документи, що підтверджують заявлену митну вартість оскільки фактично не є митними деклараціями країни відправлення, адже складені на митній території Республіки Польща, тоді як експорт оцінюваного товару фактично здійснювався з митної території Німеччини.

Додатково надана інформація про формування вартості не могла бути використана як документ, що підтверджує заявлену митну вартість, оскільки ціна товару у валюті, не відповідала фактурній ціні товару згідно із товаросупровідними документами.

З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надавалася інформація щодо вартості схожого товару.

Методи 2а і 26 не могли бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст.64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості схожого товару.

Проведення консультації підтверджується відповідним письмовим повідомленням декларанта про це.

Під час консультації декларантом додаткових документів не надано.

Враховуючи наведене вище, відповідно до вимог ст. 55 Митного кодексу України прийнято рішення про коригування митної вартості №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020, №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020, №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020, митна вартість товару скоригована на рівні 3,47 Євро за кілограм, 3,67 Євро за кілограм та 3,47 Євро за кілограм, відповідно, а тому оскаржувані рішення прийняте у повній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 30.06.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті позовних вимог на 06.08.2020.

У судове засідання 06.08.2020 прибули представники позивача та представник відповідача.

Представники позивача підтримали позовні вимоги у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

Додатково зазначили щодо того що рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020, який складений юридичною особою - Elan Fitness GmbH, не скріплений печаткою даного підприємства, а додатки №1, 2, 3 до нього не містять підпису продавця, що за переконанням відповідача може свідчити про те, що правочин за даним документом не схвалено продавцем у встановленому порядку. Таке твердження відповідача є надуманим, оскільки сам факт відвантаження товару за всіма відповідними документами і є підтвердженням факту виконання правочину продавцем. Загальний же системний аналіз змісту інвойсу №50220/1 та додатків до нього дає змогу достовірно встановити їх приналежність до конкретного товару та конкретних поставок, а також умови поставки, номер транспортних засобів, оплати (включаючи реквізити продавця) та митну вартість таких товарів. Тобто, зазначаючи вказані факти як підставу для винесення усіх оскаржуваних Рішень про коригувань митної вартості, відповідач вказує на формальні недоліки поданих документів, які, однак, не могли вплинути на митну вартість товару та спричинити виникнення у відповідача об`єктивних сумнівів у заявленій митній вартості товарів.

Щодо експертного висновку Житомирської торгово-промислової палати №В-432 від 02.03.2020, який на думку відповідача, не може бути використаний як документ, що підтверджує митну вартість товару, представник позивача зазначив, що приватне підприємство - позивач не має жодного впливу на процедуру оцінювання або її результати. Однак, недотримання оцінювачем формальних процедур, що не впливають на результати оцінювання, не можуть вважатись такими, що дають підстави для виникнення об`єктивного сумніву у результатах оцінки. Посилання відповідача на те, що ним самим було досліджено інформацію в мережі Інтернет і отримано інші, відмінні від висновку, результати, не нівелюють інформацію, зазначену у товаросупровідних документах на товар. Разом з тим висновок дає підстави вважати, що ціни та товар можуть бути зменшені на 5-20% від зазначених в ньому цінових пропозиції згідно з рекомендаціями Українського Суспільства Оцінювачів. Тобто, підстав вважати митну вартість товару заниженою у відповідача не було.

Щодо доводів митного органу, з приводу неможливості використання додатково наданих копії експортних декларацій, оскільки вони не є копіями митних декларацій країни відправлення, адже складені на митній території Республіки Польща, тоді як експорт оцінюваного товару фактично здійснювався з митної території Німеччина, зазначає наступне.

На території Європейського Союзу, членами якого є і Німеччина, і Польща, сформовано єдиний європейський митний простір - Митний союз, митні процедури на якому регулюються Митним кодексом Європейського Союзу. Митна систему передбачає застосування митних процедур на всій території Митного союзу незалежно від країни відправлення товару.

Представник відповідача заперечив щодо задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позовну заяву від 24 квітня 2020 року (за вх.№13702/20).

В обґрунтування правової позиції вказує, що методи 2а і 26 не могли бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості, митна вартість повинна бути визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ст.64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості товарів.

У ході судового розгляду справи 06.08.2020, судом оголошено зміст позовної заяви, заслухано пояснення представників позивача та представника відповідача, досліджено письмові докази, долучені до матеріалів справи та поставлено на обговорення питання про можливість переходу суду у письмове провадження для подальшого розгляду справи.

Представники позивача та представник відповідача не заперечувала проти переходу суду у письмове провадження для подальшого розгляду справи.

Зважаючи на викладене, суд заслухавши думку представників сторін, відповідно до протокольної ухвали на місці ухвалив перейти до подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складене у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч. 5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Складення рішення у повному обсязі відкладалось у зв"язку з перебуванням головуючого судді у відпустці з 17.08.2020 по 11.09.2020.

Суд, розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, зазначає наступне.

Судом встановлено, що 07.02.2020 між Приватним підприємством - Фірма «Мрія 2000» (далі - «Покупець») та Elan Fitness GmbH (Німеччина) (далі - «Продавець») укладено контракт №07-02/07DE (далі - Контракт) (т.1 а.с.12-13).

Підпунктом 1.1 пункту 1 Контракту передбачено, що «Продавець» зобов`язаний відвантажити товар і передати право власності «Покупцю». У свою чергу, «Покупець» зобов`язаний сплатити і прийняти товар на умовах даного Контракту.

Під товаром мається на увазі: обладнання для зайняття спортом, спортивні речі, а також аксесуари, комплектуючи та приладдя до вказаного обладнання в асортименті, у номенклатурі, кількості, за цінами і в терміни, указані в інвойсі (рахунку постачальника), що є невід`ємною частиною цього Контракту. Інвойс виступає специфікацією на кожну поставку товару (п.п.1.2 п.1 Контракту).

Відповідно до п.п.3.3 п.2 Контракту «Продавець» поставляє Товар, що продається за цим Контрактом, на умовах згідно з Incoterms 2010, визначених у кожному конкретному випадку поставки, що прописуються у відповідних інвойсах.

Згідно з Додатковою угодою №1 від 21.02.2020 до контракту №07-02/07DE від 07.02.2020 внесено зміни до п.п.4.3 п.4 «Умови оплати, загальна вартість» та викладено у наступній редакції: «Оплата за товар може виконуватись і як 100% передплата, і як часткова передплата, і як оплата після отримання товару, згідно виставлених інвойсів (проформ інвойсів) в яких зазначаються умови оплати в кожному конкретному випадку (т.1 а.с.14).

02 березня 2020 року позивач шляхом електронного декларування, на підставі вищевказаного контракту подав відповідачу для митного оформлення в режимі імпорт вантажну митну декларацію (далі - ВМД) №UA100530/2020/012488 на товар - інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження (вживане обладнання), країна відправлення - Німеччина, митна вартість товару визначена декларантом за основним методом у розмірі 10133 Євро (т.1 а.с.30).

На підтвердження митної вартості товару разом з ВМД №UA100530/2020/012488 від 02.03.2020 ПП - Фірма "Мрія 2000" подано відповідачу наступні документи, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07-02/07DЕ від 07.02.2020; додаткова угода №1 від 21.02.2020; рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020; автотранспортна накладна А№338367 від 26.02.2020 (т.1 а.с.107-109, 110, 111-113, 114-116).

Представник відповідача у судовому засіданні пояснив, що на виконання вимог пп. 2.4, 2.5 Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митного органу з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФС України від 11.09.2015 №689 (далі - Методичні рекомендації), митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є значно нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів.

Подані разом з митною декларацією до митного оформлення документи відповідно до вимог ч.3 ст. 53 Митного кодексу України проаналізовані на предмет наявності у них розбіжностей, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Зважаючи на вказане, декларанту було повідомлено про необхідність подання до митного органу додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копію митної декларації країни відправлення (т.1 а.с.121).

На вимогу митного органу декларантом надано такі додаткові документи: копію митної декларації Республіки Польща від 28.02.2020 №20РL402010Е0251596; висновок про вартісні характеристики товару №В-423 від 02.03.2020 (т.1 а.с.122, 123-124).

Однак, у подальшому, 03.03.2020 відповідач прийняв рішення №UA100000/2020/300075/2 про коригування митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість ввезеного товару у розмірі 13099,25 Євро. У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для митного оформлення містять розбіжності, не місять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Зазначено, що рахунок-фактура № 50220/1 від 24.02.2020, яка складена юридичною особою - Elan Fitness GmbH, не скріплена печаткою даного підприємства, а також додаток до рахунку-фактури №1 не містить підпису продавця, що може свідчити про те, що правочин за даним документом не схвалено продавцем у встановленому порядку.

Додатково надана копія митної декларації Республіки Польща №20РL402010Е0251596 від 28.02.2020 не могла бути використана як документ, що підтверджує заявлену митну вартість оскільки фактично не є митною декларацією країни відправлення, адже складена на митній території Республіки Польща, тоді як експорт оцінюваного товару фактично здійснювався з митної території Німеччини.

Додатково наданий експертний висновок №В-432 від 02.03.2020 не міг бути використаний для підтвердження заявленої митної вартості у зв`язку тим, що відповідно до розділу 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013, висновок повинен містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість. Дана вимога експертом не дотримана. Як вбачається із змісту експертного висновку він ґрунтується на відомостях, що містяться у товаросупровідних документах, без проведення особистого огляду товару під час якого можливо було б отримати достовірні дані щодо фізичного стану товару, що є визначальною характеристикою для визначення його вартості.

З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надана інформація щодо вартості схожого товару.

Методи 2а і 26 не могли бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості схожого товару за МД від 11.01.2020 №UA100060/2020/300571 «Спортивні тренажери бувші у використані...»..і складає - 3,47 Євро за кілограм з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (т.1 а.с.137).

У зв"язку з прийняттям вказаного рішення, відповідачем видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.03.2019 №UA100530/2020/00171, з тих підстав, що митна декларація не може бути оформлена, оскільки декларантом заявлена митна вартість товару не підтверджена документально, на письмову вимогу митного органу не надано додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість (т.1 а.с.140-141).

05 березня 2020 року ПП - Фірма «Мрія 2000» шляхом електронного декларування, на підставі Контракту подала відповідачу для митного оформлення в режимі імпорт ВМД №UA100530/2020/013457, за якою на адресу позивача надійшов товар - інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою (вживане обладнання), країна відправлення - Німеччина, митна вартість товару визначена декларантом за основним методом у розмірі 17515 Євро (т.1 а.с.142).

На підтвердження митної вартості товару разом з ВМД №UA100530/2020/013457 від 05.03.2020 ПП - Фірма "Мрія 2000" подано відповідачу наступні документи, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07-02/07DЕ від 07.02.2020; додаткова угода №1 від 21.02.2020; рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020; автотранспортна накладна А№813708 від 27.02.2020; банківські платіжні документи №54 від 03.03.2020 та №55 від 04.03.2020 (т.1 а.с.143-145, 146, 147-149, 150-152, 153, 154).

Представник відповідача у судовому засіданні пояснив, що на виконання вимог пп.2.4, 2.5 Методичних рекомендацій, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є значно нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів.

Подані разом з митною декларацією до митного оформлення документи відповідно до вимог ч.3 ст. 53 Митного кодексу України проаналізовані на предмет наявності у них розбіжностей, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Зважаючи на вказане, декларанту було повідомлено про необхідність подання до митного органу додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копію митної декларації країни відправлення (т.1 а.с.160).

На вимогу митного органу декларантом надано такі додаткові документи: копію митної декларації Республіки Польща від 02.03.2020 №20РL402010Е0258231; висновок про вартісні характеристики товару №В-423 від 02.03.2020, письмову інформацію про формування первинної вартості від 05.03.2020 (т.1 а.с.161, 162-163).

У подальшому, 05.03.2020 відповідач прийняв рішення №UA100000/2020/300079/1 про коригування митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість ввезеного товару у розмірі 22185,15 Євро. У графі 33 вказаного рішення було зазначено, підстави неможливості визначення митної вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, аналогічні із підставами вказаними у рішенні про коригування митної вартості товару №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020.

Окрім того зазначено, що як вбачається із змісту експертного висновку він ґрунтується на відомостях, що містяться у товаросупровідних документах, без проведення особистого огляду товару під час якого можливо було б отримати достовірні дані щодо фізичного стану товару, що є визначальною характеристикою для визначення його вартості.

Вказано про те, що митним органом перевірені джерела інформації про вартість аналогів за посиланнями в мережі Інтернет, що відображені у експертному висновку. Встановлено, що експертом використана цінова інформація про товари без визначення торгової марки, моделі.

Також вказано, що з метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надана інформація щодо вартості схожого товару.

Методи 2а і 26 не могли бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості схожого товару за МД від 25.02.2020 №UA500070/2020/206975 «Інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою. Спортивні тренажери із змінними механізмами обтяження бувші у використані, пошкоджені. У розібраному, на час транспортування, стані. Доріжка бігова PRECOR ТRM885 Б/У(2010р) - 10 шт. Торгівельна PRECOR. Виробник " PRECOR INC» і складає - 3,67 Євро за кілограм з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (т.1 а.с.177).

У зв"язку з прийняттям вказаного рішення, відповідачем видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.03.2019 №UA100530/2020/00177, з тих підстав, що митна декларація не може бути оформлена, оскільки декларантом заявлена митна вартість товару не підтверджена документально, на письмову вимогу митного органу не надано додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість (т.1 а.с.180-181).

10 березня 2020 року ПП - Фірма «Мрія 2000» шляхом електронного декларування, на підставі Контракту подала відповідачу для митного оформлення в режимі імпорт ВМД №UA100530/2020/014204, за якою на адресу позивача надійшов товар - інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою (вживане обладнання), країна відправлення - Німеччина, митна вартість товару визначена декларантом за основним методом у розмірі 7352 Євро (т.1 а.с.182).

На підтвердження митної вартості товару разом з ВМД №UA100530/2020/014204 від 10.03.2020 ПП - Фірма "Мрія 2000" подано відповідачу наступні документи, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07-02/07ПЕ від 07.02.2020; додаткова угода №1 від 21.02.2020; рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020; автотранспортна накладна А№398333 від 03.03.2020; банківські платіжні документи №54 від 03.03.2020 та №55 від 04.03.2020 (т.1 а.с.183-185, 186, 187-189, 190-192, 193, 194).

Представник відповідача у судовому засіданні пояснив, що на виконання вимог пп. 2.4, 2.5 Методичних рекомендацій, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є значно нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів.

Подані разом з митною декларацією до митного оформлення документи відповідно до вимог ч.3 ст. 53 Митного кодексу України проаналізовані на предмет наявності у них розбіжностей, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Зважаючи на вказане, декларанту було повідомлено про необхідність подання до митного органу додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копію митної декларації країни відправлення (т.1 а.с.200).

На вимогу митного органу декларантом надано такі додаткові документи: копію митної декларації Республіки Польща від 02.03.2020 №20РL402010Е0275901; висновок про вартісні характеристики товару №В-423 від 02.03.2020, письмову інформацію про формування первинної вартості від 10.03.2020 (т.1 а.с.202, 203-204, 216).

У подальшому, 10.03.2020 відповідач прийняв рішення №UA100000/2020/300086/2 про коригування митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість ввезеного товару у розмірі 9806,22 Євро. У графі 33 вказаного рішення було зазначено, підстави неможливості визначення митної вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, аналогічні із підставами вказаними у рішенні про коригування митної вартості товару №UA101000/2020/300075/2 від 03.03.2020 та №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020.

Також вказано, що з метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надана інформація щодо вартості схожого товару.

Методи 2а і 26 не могли бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості схожого товару за МД від 11.01.2020 №UA100060/2020/300571 «Спортивні тренажери бувші у використані, пошкоджені » і складає - 3,47 Євро за кілограм з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (т.1 а.с.219).

У зв"язку з прийняттям вказаного рішення, відповідачем видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 10.03.2019 №UA100530/2020/00182, з тих підстав, що митна декларація не може бути оформлена, оскільки декларантом заявлена митна вартість товару не підтверджена документально, на письмову вимогу митного органу не надано додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість (т.1 а.с.222-223).

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі - МК України) та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною друга статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Як свідчать матеріали справи, декларант (позивач) при здійсненні митного оформлення товару надав наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару, підстави його придбання, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Зокрема, для обґрунтування вартісного значення складових митної вартості надав: контракт купівлі-продажу товарів № 07-02/07DЕ від 07.02.2020; додаткова угода № 1 від 21.02.2020; рахунок-фактура № 50220/1 від 24.02.2020; автотранспортна накладна від 26.02.2020, від 27.02.2020, від 03.03.2020; банківські платіжні документи №54 від 03.03.2020 та №55 від 04.03.2020.

Частинами першою, другою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

Частиною третьою статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

З наведеного випливає, що орган доходів і зборів досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Суд не заперечує право органу доходів і зборів перевіряти достовірність або точність будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів (частина п`ята статті 54 МК України), проте вважає, що при цьому він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознаки підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як свідчать матеріали справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості інветару та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою та атлетикою із змінними механізмами обтяжень бувші у використанні, поставлені позивачу на виконання вимог Контракту укладеного між позивачем та Elan Fitness GmbH (Німеччина) та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.

При цьому правова позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи не містили усіх даних, необхідних для визначення митної вартості, у зв`язку із чим від декларанта витребовувалися додаткові документи, та за переконанням митного органу, декларантом не надано документи які підтверджують заявлену митну вартість, тому митну вартість товару визначено відповідачем за резервним методом на підставі цінової інформації з електронного каталогу, наявної в митниці за кодом спортивні тренажери бувші у використанні.

Як слідує зі змісту всіх рішень про коригування митної вартості відповідач поставив під сумнів достовірність наданих декларантом документів у зв`язку зі спрацюванням системи ризиків АСАУР: « Контроль правильності визначення митної вартості товарів", а також:

- рахунок-фактура №50220/1 від 24.02.2020, яка складена юридичною особою - Elan Fitness GmbH, не скріплена печаткою даного підприємства, а додаток №2 та додаток №3 до рахунку-фактури не містить підпису продавця.

Однак після додатково поданих декларантом документів митний орган зазначив, що додатково надана копія митної декларації Республіки Польща №20РL402010Е0251596 від 28.02.2020 не могла бути використана як документ, що підтверджує заявлену митну вартість оскільки фактично не є митною декларацією країни відправлення, адже складена на митній території Республіки Польща, тоді як експорт оцінюваного товару фактично здійснювався з митної території Німеччини. Окрім того, вказано, що додатково наданий експертний висновок №В-432 від 02.03.2020 також не може бути використаний для підтвердження заявленої митної вартості оскільки не дотримана процедура проведення досліджень.

Однак, суд не погоджується з такою позицією відповідача, оскільки право позивача на інвентар та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження бувших у використанні, що ввозилось на територію України відповідно до МД №UA100530/2020/012488 від 02.03.2020, №UA100530/2020/013457 від 05.03.2020 та №UA100530/2020/014204 від 10.03.2020, підтверджується Контрактом №07-02/07DE від 07.02.2020 відповідно до якого позивач придбала у Elan Fitness GmbH (Німеччина) зазначений товар у сумі розміром 35000 Євро, про що також свідчить рахунок-інвойс 50220/1 (Т.1 а.с.12-13, 14, 15-16, 17-18).

Окрім цього, відповідачем під час розгляду справи не надано доказів оскарження правочину з приводу придбання позивачем у Elan Fitness GmbH (Німеччина) інвентаря та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження, бувших у використанні, що ввозилось позивачем на територію України відповідно до МД №UA100530/2020/012488 від 02.03.2020, №UA100530/2020/013457 від 05.03.2020 та №UA100530/2020/014204 від 10.03.2020.

Крім цього, на підтвердження своїх доводів відносно визначеної митної вартості товару, митним органом не надано жодного доказу, який би спростував зміст рахунку-фактури (інвойс) 50220/1 від 24.02.2020, у якому вказано узгоджену вартість вказаного інветаря та приладдя у загальному розмірі 35000 Євро, в тому числі будь-які відомості про отримання від компетентних органів країни експорту інформації щодо підтвердження чи не підтвердження обставини відчуження позивачу інвентаря та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження, бувших у використанні та отримання або не отримання від позивача коштів в сумі 35000 Євро та/або іншої суми за відчужений вказаний товар.

Також суд зауважує, що відповідно до норм чинного законодавства за звичайних умов купівлі-продажу декларант не зобов"язаний надавати інформацію про третіх осіб, а сторони не зобов"язані розкривати комерційну таємницю третім особам, оскільки такі юридичні особи не мають ніякого відношення до факту купівлі 24.02.2020 на ім"я позивача спортивного обладнання.

Таким чином, сумніви митного органу у достовірності правочину через відсутність печатки «Продавця» (Elan Fitness GmbH (Німеччина)) на рахунку-фактурі №50220/1 від 24.02.2020 та підпису на додатках до рахунку-фактури №50220/1 від 24.02.2020, є необґрунтованими.

Окрім того, позивачем надано докази оплати «Продавця» (Elan Fitness GmbH (Німеччина)) вартості товару (спортивного обладнання) у сумі розміром 35000 Євро, згідно з платіжними документами від 03.03.2020 та від 04.03.2020 (Т.1 а.с.28, 29).

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів щодо наявності ознак підробки, розбіжностей даних щодо складових митної вартості в наданих позивачем до митної декларації документах.

З огляду на викладене, дослідженими в судовому засіданні документами спростовується позиція митниці про те, що подані документи не місять всіх відомостей щодо ціни яка була сплачена за товар. Подані декларантом документи, в своїй сукупності підтверджують факт проведення оплати позивачем за придбаний товар (спортивне обладнання) на суму 35000 Євро.

Щодо твердження відповідача з приводу неможливості використання, як документу, що підтверджує заявлену митну вартість товару, експортного висновку Житомирської торгово-промислової палати №В-432 від 02.03.2020, у зв"язку з недотриманням експертом, на думку відповідача, зокрема Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», суд зазначає наступне.

Вказаний висновок чинний та ніким не скасований, а тому інформація вказана у ньому могла б бути використана відповідачем при здійсненні митного оформлення.

Також, суд погоджується з доводами позивача, що позивач не має жодного впливу на процедуру оцінювання або її результати.

Щодо доводів митного органу з приводу неможливості використання додатково наданих копій експортних декларацій, оскільки вони не є копіями митних декларацій країни відправлення, адже складені на митній території Республіки Польща, тоді як експорт оцінюваного товару фактично здійснювався з митної території Німеччина, суд зазначає наступне.

На території Європейського Союзу, членами якого є і Німеччина, і Польща, сформовано єдиний європейський митний простір - Митний союз, митні процедури на якому регулюються Митним кодексом Європейського Союзу. Митна систему передбачає застосування митних процедур на всій території Митного союзу незалежно від країни відправлення товару.

Експорт товарів із країн Європейського Союзу здійснюється на підставі експортної декларація ЕХ1, яка може оформлятися або самим відправником, або компанією-перевізником на підставі документів на вантаж, в одному з численних митних агентств по шляху перевезення товару. Експортна декларація «відкривається» в електронній митній системі Європейського Союзу та потім "закривається" в той момент, коли вантаж покидає територію Європейського Союзу, що відбувається також в електронній системі. Якщо вантаж відправлено з однієї країні Європейського Союзу, то експортна декларація ЕХ-1 може бути "відкрита" на будь-якому митному агентстві цієї конкретної країни або в іншій країні Європейського Союзу митним агентством, що має довіреність від відправника або перевізника або декларанта на проведення операцій з митними деклараціями цього відправника. Сам факт оформлення («закриття») експортної декларації ЕХ 1 і є підтвердженням факту поставки товару із країн ЄС.

Таким чином, не взяття до уваги експортних декларацій ЕХ 1 з підстав їх оформлення не в країні відправлення, однак на території Митного Союзу, є безпідставним та необгрунтованим.

Суд вказує, що за змістом пункту 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року №689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Як визначено частиною шостою статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020 та №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та від 10.03.2020 №UA100000/2020/300086/2 вказано, що вони прийняті із застосуванням пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, при цьому митну вартість відповідач визначив за другорядним методом - резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 08.02.2019 у справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).

Разом з тим, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Однак суд наголошує, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення (подібного, а не аналогічного товару) не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості.

Тобто застосування вказаного методу без наявності відповідних висновків щодо оцінки вартості оцінюваного та взятого для порівняння транспортних засобів не може вказувати на об`єктивність та правомірність такого методу митного оцінювання товару. У даному випадку зазначених висновків митним органом наведено не було.

Згідно з пунктом 2 параграфу (а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Відповідно до пункту 2 параграфу (b) статті VII цієї угоди під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно з пунктом 2 параграфу (с) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до параграфу (b) цього параграфа, оцінка для митних цілей повинна базуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Між тим, як свідчить зміст рішень про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020, №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020, у них зазначено про неможливість застосування 2а та 2б методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю інформації щодо угод на ідентичні та подібні (аналогічні) товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості.

При цьому обов`язком митного органу у разі незгоди із заявленою декларантом митною вартістю є проведення консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та послідовний вибір методів з обґрунтуванням причин неможливості застосування кожного з попередніх методів.

Окрім того, витребування митним органом додаткових документів має відбуватися у випадку наявності обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей.

При цьому, як встановлено судом, що у всіх випадках у поданих декларантом документах відсутні ознаки підробки, вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар, та підтверджують можливість визначення митної вартості за першим методом (ціною договору).

При цьому, спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Аналогіна правова позиція викладене Верховним Судом у постанові від 19 лютого 2019 року у справі №805/2713/16-а.

Оскільки, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020, №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020 є необґрунтованими та безпідставними.

Підсумовуючи всі наведені висновки у цій справі, суд зазначає, що як у взаємозв`язку, так і окремо, кожне порушення, допущене митним органом призвело до прийняття неправомірного рішення, яким скориговану митну вартість товару, а саме інвентарю та приладдя для занять фізкультурою, гімнастикою або атлетикою із змінними механізмами обтяження (вживане обладнання) поставленого на адресу позивача згідно з Контрактом №07-02/07DE від 07.02.2020. До них належать: відсутність аргументації та невідповідність нормам митного законодавства в прийнятих рішень; недоведеність необхідності застосування резервного методу визначення митної вартості товару, що в свою чергу потягнуло за собою неправомірність проведення наступних дій митним органом, в тому числі винесення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100530/2020/00171 від 03.03.2020, №UA100530/2020/00177 від 05.03.2020, №UA100530/2020/00182 від 10.03.2020.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність коригування митної вартості товарів згідно із оскаржуваними рішеннями №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020, №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020 та винесення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100530/2020/00171 від 03.03.2020, №UA100530/2020/00177 від 05.03.2020, №UA100530/2020/00182 від 10.03.2020, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

У силу приписів ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

Позов Приватного підприємства "Фірма "Мрія 2000"" (вул. Львівська, 8-А, м.Житомир, 10030, ) до Київської митниці Держмитслужби (бульвар Вацлава Гавела, 8 А, м. Київ 124, 03124, ) про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати:

- рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300075/2 від 03.03.2020 та картку відмови Київської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100530/2020/00171 від 03.03.2020;

- рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300079/1 від 05.03.2020 та картку відмови Київської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100530/2020/00177 від 05.03.2020;

- рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/300086/2 від 10.03.2020 та картку відмови Київської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100530/2020/00182 від 10.03.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Київської митниці Держмитслужби на користь Приватного підприємства - Фірма «Мрія 2000» судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 12612 (дванадцять тисяч шістсот дванадцять) грн 00 (нуль) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено у повному обсязі 18 вересня 2020 року

Суддя А.В. Горовенко