Справа № 640/9798/20
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року м. Київ № 640/9798/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

комунального підприємства «Теплові мережі Роганської селищної ради»

до Антимонопольного комітету України, в особі Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель

треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

- Харківський національний аграрний університет ім. В.В. Докучаева,

- підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС»

- громадська організація «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСЮ УКРАЇНИ»

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства «Теплові мережі Роганської селищної ради» (надалі - позивач), адреса: 62481, Харківська обл., смт. Рогань, вул. Першого Травня, 1 до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі - відповідач), адреса: 03680, м. Київ, вул. Митрополіта Липківського, 45, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Харківський національний аграрний університет ім. В.В. Докучаева (надалі - третя особа 1), адреса: 62483, Харківська обл., Харківський р-н, п/в Докучаєвське-2, підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» громадської організації «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» (надалі - третя особа 2), 61166, м. Харків, пр-т Науки, 36, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.03.2020 р. № 5793-р/пк-пз (надалі - рішення № 5793-р/пк-пз);

- зобов`язати постійно діючу адміністративну колегію Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель повторно розглянути скаргу Комунального підприємства «Теплові мережі Роганської селищної ради» вих. № 157 від 06.03.2020 р.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2020 позовна заява залишена без руху та позивачу наданий строк для усунення виявлених судом недоліків.

09.06.2020 на адресу суду надійшла заява позивача про усунення недоліків разом з належним чином оформленої позовної заяви разом з її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи. Тобто недоліки усунуті в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у адміністративній справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадження) без повідомлення учасників справи.

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача внаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень оскаржуваного рішення.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що його рішення № 6936-р/пк-пз є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

10.02.2020 третя особа 1 опублікувала оголошення (ідентифікатор закупівлі: UA-2020-02-10-00-2048-b) щодо проведення відкритих торгів за ДК 021:2015-09320000-8 Пара, гаряча вода та пов`язана продукція на постачання теплової енергії для бюджетних споживачів в кількості 2150 гігакалорій та було опубліковано на веб-порталі уповноваженого органу. Очікувана вартість предмета закупівлі складала 3 553 950,00 грн.

За результатом розгляду поданих тендерних пропозицій учасниками - позивачем та третьою особою 2 - третьою особою 1 було прийнято рішення від 28.02.2020 № 42 про визнання переможцем в закупівлі третьої особи 2 та намір укласти з нею договір.

Позивач вважаючи рішення від 28.02.2020 № 42 щодо визнання переможцем у закупівлі третьої особи 2 протиправним і таким, порушує конкуренцію між учасниками оскільки тендерна пропозиція цього учасника не відповідає умовам тендерної замовника - третьої особи 1, тому повинна була бути відхилена ним, подала відповідачу скаргу від 06.03.2020 № 157 про скасування рішення Тендерного комітету третьої особи 1 від 28.02.2020 № 42 про визнання переможцем третьої особи 2 у відкритих торгах на закупівлю теплової енергії для населення (ідентифікатор закупівлі: UA - 2020-02-10-002048-b).

19.03.2020р. третя особа 1 подала відповідачу відповідь на скаргу від 18.03.2020 № 01-24/460.

В свою чергу позивач подав відповідачу заперечення від 25.03.2020 № 191 на відповідь третьої особи 1.

Відповідач своїм рішенням рішення № 5793-р/пк-пз відмовив у задоволенні скарги.

Вважаючи рішення № 5793-р/пк-пз) протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відповідач прийняв рішення № 5793-р/пк-пз, яке позивач вважає протиправним у зв`язку із чим оскаржив його до суду.

Позивач у своєму позові та відповіді на відзив від 17.07.2020 № 4250 в обґрунтування протиправності рішення № 5793-р/пк-пз посилається на наступні факти та обставини, обґрунтовуючи їх наступним.

Позивач вважає, що третьою особою 1 не надано всіх документів, що підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, а надані документи не несуть юридичних висновків, оскільки втратили свою юридичну силу, тож тендерна пропозиція учасника не відповідає вимогам, встановленим тендерною документацією третьої особи 1, а саме.

Відповідно до п.п. 1.7. п.1. Таблиці 2 Додатку № 1 «Документи щодо підтвердження інформації про відповідність вимогам» (Установчі та інші документи щодо ведення господарської діяльності) та п.п.9) п.1. Розділу ІІІ тендерної документації третьої особи 1, учасник має надати копії відповідних дозвільних документів, передбачених законодавством: ліцензій, рішень про встановлення тарифу, тощо на надання послуг з постачання теплової енергії.

Таке своє твердження позивач обґрунтовує тим, що відповідно до п.9 Додатку 3 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 26.10.2011 № 1107 до машин, механізмів устаткування підвищеної небезпеки відносяться «Парові та водогрійні котли теплопродуктивністю понад 0,1 МВт», що відноситься до обладнання, що використовує у своїй діяльності третя особа 2.

Натомість, третьою особою 2 не подано до своєї тендерної пропозиції дозвіл на виконання робіт з підвищеної небезпеки, що не відповідає вимогам, визначеним в тендерній документації третьої особи 1 і є, на думку позивача, підставою для відхилення тендерної пропозиції третьої особи 2.

Але, позивач не погоджується із висновком відповідача про те, що оскільки тендерна документація замовника не містить вичерпний перелік дозвільних документів, що передбаченні чинним законодавством України, то учасник може такі документи не подавати.

В свою чергу, позивач звертає увагу суду на те, що він саме надав такий дозвіл до своєї тендерної пропозиції.

Також відповідно до п.2. таблиці 1 додатку № 1 «Кваліфікаційні вимоги до учасника процедури закупівлі» тендерної документації третьої особи 1 учасник повинен надати довідку про експлуатацію обладнання підвищеної безпеки.

Третьою особою 2 додано до своєї тендерної пропозиції файл pdf «Довідка про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки», в якій третя особа 2 надає інформацію про те, що має відповідний дозвільний документ на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки і посилається на дозвіл Головного управління Держпраці у Харківській області від 17.08.2016 № 722.16.63.

Натомість, позивач вважає що зазначена довідка містить інформацію, що не відповідає дійсності, є недійсним документом та таким, що не створює жодних правових наслідків.

Зазначене позивач обґрунтовує наступними доводами.

У документі, що згадується, зазначено назву та місцезнаходження іншого підприємства - підприємство «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ», що знаходиться за іншою адресою, ніж учасник - м. Харків, вул. Мироносицька, 45, тоді як учасник підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» громадської організації «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» знаходиться згідно залученого витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (ЄДР) за адресою: м. Харків, пр. Науки, 36.

Позивач звертає увагу суду на те, що Третьою особою 2 до тендерної пропозиції додано файли pdf Протокол № 20, зі змісту якого вбачається, що підприємство «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ» було перейменовано на підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» громадської організації «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ», але протоколу про зміну знаходження третьою особою 2 надано не було.

В обґрунтування такого свого твердження позивач посилається на норми статті 21 Закону України «Про охорону праці», якою унормовано, що підставою переоформлення документу дозвільного характеру є зміна місцезнаходження та зміна найменування суб`єкта господарювання.

На думку позивача, після проведення змін в установчих документах третя особа 2 повинна була переоформити дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки відповідно до проведених змін і подати до тендерної пропозиції вже переоформлений дозвіл.

Враховуючи вищевикладені обставини та норми закону позивач робить висновок і звертає на це увагу суду про те, що третя особа 2 до своєї тендерної пропозиції фактично додала документ, який не має юридичної сили та є недійсним, тому інформація, зазначена в ньому не відповідає дійсності, що в свою чергу свідчить про неподання нею передбаченої п.2 таблиці 1 Додатку № 1 «Кваліфікаційні вимоги до учасника процедури закупівлі» тендерної документації третьої особи 1 довідки про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, і свідчить про невідповідність тендерної пропозиції учасника умовам тендерної документації третьої особи 1.

Щодо посилання відповідача про відсутність у тендерній документації вимоги про надання учасником рішення органу місцевого самоврядування про визнання виконавцем послуг, тому учасник не повинен надавати таке рішення, то позивач вважає таке твердження відповідача безпідставним, оскільки воно не відповідає умовам тендерної документації, а саме п.п.1.7. п. 1 таблиці 2 Додатку № 1 «Документи щодо підтвердження інформації про відповідність вимогам» (установчі та інші документи щодо ведення господарської діяльності) та п.п.9) п. 1 розділу ІІІ тендерної документації третьої особи 1, учасник має надати копії відповідних дозвільних документів, передбачених чинним законодавством України: ліцензій, рішень про встановлення тарифу, тощо на надання послуг з постачання теплової енергії.

У зв`язку із цим позивач зазначає, що він у своїй тендерній пропозиції відповідне рішення надав (це файл pdf "Документи до додатку 1 (таблиця 2, таблиця 3), Додатку 5, Додатку 6) стр. 59.

З наведеного позивач робить висновок про те, що рішення органу місцевого самоврядування про визнання виконавцем послуг, відсутність дозволів на виконання робіт з підвищеної небезпеки, на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, впливає на зміст тендерної пропозиції учасника та не є формальною помилкою, оскільки відсутність документів, що вимагаються замовником у тендерній документації, не входить до переліку формальних помилок, визначених Розділом ІІІ Інструкції з підготовки тендерної пропозиції Тендерної документації третьої особи 1 та ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», де зазначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Крім цього, як на одну з причин визнання ним протиправним та скасування рішення № 5793-р/пк-пз відповідача позивач наводить наступні обставини.

Відповідно до п.1. таблиці 2 додатку 2 «Інші документи, що вимагаються замовником» тендерної документації третьої особи 1, учасник повинен у складі тендерної пропозиції надати документи, в тому числі договори, що підтверджують правомірність володіння та користування приміщеннями в яких буде здійснюватися виробництво теплової енергії.

Позивач звертає увагу на те, що до тендерної пропозиції третьої особи 2 було додано договір № 3 від 12.09.2019 про внесення змін до договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 10.05.2016 36079-Н, в якому в п.10.1. зазначено, що цей договір діє до 10.05.2020. Жодних угод про пролонгацію цього договору чи поновлення строку оренди учасником додано не було. Відповідно до п. 10.6 цього ж договору, він втрачає чинність в разі закінчення строку оренди.

Оскільки третьою особою 1 зазначено в п.4.4. розділу І (строк поставки товару, надання послуг, виконання робіт) тендерної документації, що постачання теплової енергії буде відбуватися до 31.12.2020, то в такому випадку, на думку позивача, третьою особою 2 не підтверджено правомірність володіння та користування приміщенням, в якому буде здійснюватися виробництво теплової енергії в період з жовтня по грудень 2020, що свідчить про відсутність у третьої особи 2 документу, що підтверджує правомірність володіння і користування відповідним приміщенням для виробництва теплової енергії в період, заявлений замовником, що не відповідає п.1. таблиці 2 додатку 1 «Інші документи, що вимагаються Замовником» тендерної документації третьої особи 1 у зв`язку із чим позивач вважає, що такі обставини є причиною відхилення тендерної пропозиції третьої особи 2.

У своєму відзиві на адміністративний позов відповідач наводить наступні заперечення, обґрунтовуючи їх наступним.

Щодо твердження позивача про те, що у складі тендерної пропозиції третьої особи 2 відсутній дозвіл на виконання робіт з підвищеної безпеки, то відповідач зазначає, що тендерна документація не містить окремих вимог щодо необхідності надання у складі тендерної пропозиції дозволу саме на виконання робіт з підвищеної небезпеки.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься ліцензія на виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільчими) тепловими мережами та постачання теплової енергії, крім виробництва, транспортування та постачання теплової енергії за нерегульованим тарифом. А враховуючи наведене, відповідач встановив, що третя особа 2 не порушила умови тендерної документації третьої особи 1 в цій частині, у зв`язку із чим у відповідача були відсутні підстави для задоволення скарги позивача.

Щодо твердження позивача про те, що відповідно до п.2 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації учасник повинен надати довідку про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, то відповідач заперечує його наступним.

У складі тендерної пропозиції третьої особи міститься довідка про експлуатацію обладнання підвищеної безпеки від 12.02.2020, відповідно до якої третя особа 2 підтверджує здійснення експлуатації обладнання підвищеної небезпеки на підставі дозволу від 17.08.2016 № 722.16.63.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься дозвіл від 17.08.2016 № 722.16.63, виданий підприємству «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» Харківської обласної організації всеукраїнської організації інвалідів «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ», що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Мироносинька, 45. У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься лист-повідомлення від 12.02.2020, відповідно до змісту якого учасник повідомляє про зміну назви та юридичної адреси підприємства.

На підставі викладеного відповідач вважає, що позивач не довів і документально не підтвердив, що зазначений дозвіл виданий не учаснику.

Щодо твердження позивача про те, що відсутність рішення органу місцевого самоврядування про визнання виконавцем послуг, впливає на зміст тендерної пропозиції учасника та не є формальною помилкою, оскільки відсутність документів, що вимагаються третьою особою 1 у тендерній документації, не входить до переліку формальних помилок, визначених розділом ІІІ тендерної документації то відповідач робить наступний висновок - тендерна документація третьої особи 1 не містить точного, вичерпного переліку дозвільних документів та не містить вимоги, що у складі тендерної пропозиції учасники повинні надати саме рішення про встановлення тарифу.

Щодо твердження позивача про те, що третя особа 2 надала договір від 12.09.2019 № 3 про внесення змін до договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 10.05.2016 № 36079-Н, в пункті 10.1 якого зазначено, що цей договір діє до 10.05.2020 і жодних угод про пролонгацію цього договору чи поновлення строку оренди учасником додано не було відповідач зазначає наступне.

Оскільки третьою особою 1 зазначено в п. 4.4 розділу І тендерної документації, що постачання теплової енергії буде відбуватися до 31.12.2020, то в такому випадку третьою особою 2 не підтверджено правомірність володіння та користування приміщенням, в якому буде здійснюватися виробництво теплової енергії в період з жовтня по грудень 2020, що свідчить фактично про відсутність у учасника документа, який підтверджує правомірність володіння і користування відповідним приміщенням для виробництва теплової енергії в період, заявлений третьою особою 1.

Отже, на думку відповідача, рішення № 5793-р/пк-пз є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Третя особа 1 та третя особа 2 не скористалися своїм процесуальним правом надати суду пояснення щодо позову.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

НОРМИ ПРАВА ТА ПОЗИЦІЯ СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо правових засад здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. № 922-VIII (надалі - Закон № 922).

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч.1.ст. 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону № 922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Законом № 922 визначено, що тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі). Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Порядок розгляду та оцінки замовником тендерних пропозицій визначений в ст. 28 Закону № 922.

Зокрема, відповідно до ч. 4 цієї статті, після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом (ч. 6 ст.28 Закону № 922).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону № 922 оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є, зокрема, у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм ч. 4 ст. 10 цього Закону проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Відповідно до ч. 5. ст. 28 Закону № 922 у разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на вебпорталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Частиною 1 статті 30 Закону № 922 встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Щодо органу оскарження у сфері державних закупівель

Законом № 922 передбачений механізм та порядок оскарження процедур закупівлі.

Відповідно до цього Закону суб`єктом оскарження в органі оскарження - є фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Органом оскарження в сфері державних закупівель є Антимонопольний комітет України.

Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель (стаття 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» від 26.11.1993, №3659-XII) (надалі - Закон № 3659).

Відповідно до ст.3 Закону № 3659 основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах: законності; гласності; захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів. (стаття 4 Закону № 3659).

Відповідно до ч.1. ст. 7 уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Зокрема, Антимонопольний комітет України, здійснює контроль у сфері державних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (ч.3. ст. 7 Закону № 922).

У відповідності до ч. 3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону № 3659, якщо інше не встановлено цим Законом.

За змістом ч.3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних із участю у процедурах державної закупівлі, створює постійно діючу адміністративну колегію з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Рішення органу оскарження оформляються у письмовій формі та надсилаються не пізніше наступного робочого дня після їх прийняття Уповноваженому органу, суб`єкту оскарження, замовнику, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та редакції державного офіційного друкованого видання з питань державних закупівель, а в разі здійснення закупівлі за процедурою електронного реверсивного аукціону також оператору електронного майданчика. Рішення органу оскарження може бути оскаржено суб`єктом оскарження чи замовником до суду протягом місячного строку з дня, коли особа дізналася про його прийняття.

Статтею 18 цього ж Закону передбачено, що орган оскарження приймає протягом 15 робочих днів з дня отримання скарги обґрунтоване рішення, в якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково; у разі коли скаргу не задоволено, - підстави та обґрунтування прийняття такого рішення; у разі коли скаргу задоволено повністю або частково, - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Отже, постійно діюча адміністративна колегія з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель за результатами розгляду скарг має прийняти обґрунтоване законне рішення, яке має містити висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі, висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково, підстави та обґрунтування прийняття такого рішення.

Наведені правові норми свідчать, що орган оскарження перевіряє оскаржувані рішення, дії чи бездіяльності замовника на предмет їх відповідності законодавству у сфері публічних закупівель, зокрема, Закону № 922.

Статтею ст. 121 Закону № 3659 визначено, що постійно діючі адміністративні колегії Антимонопольного комітету України утворюються Антимонопольним комітетом України з числа державних уповноважених Антимонопольного комітету України у складі трьох осіб.

Розпорядження та рішення Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії територіального відділення Антимонопольного комітету України приймаються шляхом голосування більшістю голосів присутніх на їх засіданнях членів.

Рішення адміністративної колегії Антимонопольного комітету України приймається від імені Антимонопольного комітету України.

Щодо порядку оскарження процедур закупівлі

Порядок оскарження процедур закупівлі визначений Законом № 922, зокрема, ст. 18 вказаного Закону передбачено, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до ч.1. ст. 18 зазначеного Закону скарга повинна містити таку інформацію: найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються; ім`я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб`єкта оскарження; підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; вимоги суб`єкта оскарження та їх обґрунтування.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що до суб`єкта оскарження може звернутись особа з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності, що суперечать законодавству у сфері державних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

У своєму рішенні № 18-рп/2004 від 01.12.2004 Конституційний Суд України визначив, що охоронюваний законом інтерес - це прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

До скарги додаються документи та матеріали в електронній формі (у тому числі у вигляді pdf формату файла), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, та документ про здійснення оплати за подання скарги до органу оскарження.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону № 922 скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення торгів, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Згідно з ч. 9 ст. 18 Закону № 922 за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або не оприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема, зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

При цьому, ч. 10 ст. 18 вказаного Закону визначено, що орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Таким чином, аналізуючи вказані норми, суд зазначає, що передбачений законом механізм оскарження процедури закупівлі - є способом захисту прав та інтересів учасників процедури закупівлі.

При цьому, орган оскарження в сфері державних закупівель, яким є відповідач, перевіряє дотримання законодавства у сфері публічних закупівель не за власною ініціативою, а на підставі скарги, оформленої у відповідності з вимогами закону та поданої у строк, визначений законом. Відповідач приймає рішення в межах одержаної за скаргою інформації.

Щодо твердження позивача про те, що у складі тендерної пропозиції третьої особи 2 відсутній дозвіл на виконання робіт з підвищеної безпеки суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1. розділу ІІІ тендерної документації пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), та завантаження файлів у форматі PDF , які повинні містити наступні документи та інформацію, серед іншої, копію ліцензії (дозволу) на впровадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такої ліцензії (дозволу передбачено чинним законодавством України.

З матеріалів справи вбачається, що тендерна документація не містить вимог щодо необхідності надання у складі тендерної пропозиції дозволу саме на виконання робіт з підвищеної небезпеки.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься ліцензія на виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільчими) тепловими мережами та постачання теплової енергії, крім виробництва, транспортування та постачання теплової енергії за нерегульованим тарифом.

Очевидним є, що відсутність в тендерній документації певного документу не передбачає його обов`язкове надання учасником, а відтак його ненадання не є порушенням умов конкурсу.

Враховуючи наведене, суд встановив, що третя особа 2 не порушила умови тендерної документації третьої особи 1 в цій частині, у зв`язку із чим у відповідача були відсутні підстави для задоволення скарги позивача.

Щодо твердження позивача про те, що учасник повинен надати довідку про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки судом встановлено наступне.

Відповідно до п.2. таблиці 1 додатку № 1 «Кваліфікаційні вимоги до учасника процедури закупівлі» тендерної документації третьої особи 1 учасник повинен надати довідку про експлуатацію обладнання підвищеної безпеки.

Як зазначає позивач і не заперечує третя особа 2 останньою додано до своєї тендерної пропозиції файл pdf «Довідка про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки», в якій надано інформацію про те, що вона має відповідний дозвільний документ на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки і посилається на дозвіл Головного управління Держпраці у Харківській області від 17.08.2016 № 722.16.63.

Натомість, позивач вважає що зазначена довідка містить інформацію, що не відповідає дійсності, є недійсним документом та таким, що не створює жодних правових наслідків.

З матеріалів справи вбачається, що довідка містить назву та місцезнаходження іншого підприємства - підприємство «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ», що знаходиться за іншою адресою, ніж учасник - м. Харків, вул. Мироносицька, 45, тоді як учасник підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» громадської організації «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» знаходиться згідно залученого витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (ЄДР) за адресою: м. Харків, пр. Науки, 36.

Позивач звернув увагу суду на те, що що Третьою особою 2 до тендерної пропозиції додано файли pdf Протокол № 20, зі змісту якого вбачається, що підприємство «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ» було перейменовано на підприємство об`єднання громадян «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» громадської організації «ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВСЕУКРАЇНСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ», але протоколу про зміну знаходження третьою особою 2 надано не було.

У зв`язку із цим позивач робить висновок, що третя особа 2 до своєї тендерної пропозиції фактично додала документ, який не має юридичної сили та є недійсним, тому інформація, зазначена в ньому не відповідає дійсності, що в свою чергу свідчить про неподання нею передбаченої п.2 таблиці 1 Додатку № 1 «Кваліфікаційні вимоги до учасника процедури закупівлі» тендерної документації третьої особи 1 довідки про експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, і свідчить про невідповідність тендерної пропозиції учасника умовам тендерної документації третьої особи 1.

Суд не погоджується із такою позицією позивача з наступних підстав.

У складі пропозиції тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься довідка про експлуатацію обладнання підвищеної безпеки від 12.02.2020р., відповідно до яких третя особа 2 підтверджує здійснення експлуатації обладнання підвищеної небезпеки на підставі дозволу від 17.08.2016 № 722.16.63.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься дозвіл від 17.08.2016 № 722.16.63. виданий підприємству «ТЕЦМ-АЛЬЯНС» Харківської обласної організації всеукраїнської організації інвалідів «СОЮЗ ОРГАНІЗАЦІЇ ІНВАЛІДІВ УКРАЇНИ», яке знаходиться за адресою: м. Харків, вул. . Мироносицька, 45.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься лист повідомлення від 12.02.2020р. відповідно до змісту якого третя особа 2 повідомляє про зміну назви та адреси підприємства, разом з цим, позивачем не доведено і документально не підтверджено, що зазначений дозвіл наданий не третій особі 2.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що третя особа 2 не порушувала умови тендерної документації , а відтак у відповідача були відсутні підстави задоволення скарги позивача в цій частині.

В позовній заяві позивач стверджує, що відсутність рішення органу місцевого самоврядування про визнання виконавцем послуг впливає на зміст тендерної пропозиції учасника та не є формальною помилкою, оскільки відсутність документів, що вимагаються третьою особою 1 у тендерній документації, не входить до переліку формальних помилок, визначених розділом ІІІ тендерної документації

Щодо зазначеного твердження суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1. розділу ІІІ тендерної документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки, що повинні містити наступні документи та інформацію, зокрема, копії відповідних дозвільних документів, передбачених чинним законодавством України: ліцензій, рішень про встановлення тарифу, тощо на надання послуг з постачання теплової енергії.

Документація не містить вичерпного переліку дозвільних документів на надання послуг з постачання теплової енергії, що повинні бути надані у складі тендерної пропозиції учасника.

У складі пропозиції третьої особи 2 міститься ліцензія від 09.11.2015 № 530 на виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії крім виробництва, транспортування та постачання теплової енергії за нерегульованим тарифом.

Крім цього, проаналізувавши зміст тендерної документації не містить точного, вичерпного переліку дозвільних документів та не містить вимоги, що у складі тендерної пропозиції учасники повинні надати саме рішення про встановлення тарифу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не порушено умови тендерної документації, а відтак у відповідача були відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

Щодо твердження позивача про те, що третя особа 2 надала договір від 12.09.2019 № 3 про внесення змін до договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 10.05.2016 № 36079-Н, в пункті 10.1 якого зазначено, що цей договір діє до 10.05.2020 і жодних угод про пролонгацію цього договору чи поновлення строку оренди учасником додано не було суд має наступну позицію.

Оскільки третьою особою 1 зазначено в п. 4.4 розділу І тендерної документації, що постачання теплової енергії буде відбуватися до 31.12.2020, то в такому випадку третьою особою 2 не підтверджено правомірність володіння та користування приміщенням, в якому буде здійснюватися виробництво теплової енергії в період з жовтня по грудень 2020, що свідчить фактично про відсутність у учасника документа, який підтверджує правомірність володіння і користування відповідним приміщенням для виробництва теплової енергії в період, заявлений третьою особою 1.

Суд не погоджується із такою позицією позивача з наступних підстав.

Відповідно до ст. 16 Закону № 922 замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

наявність обладнання та матеріально-технічної бази;

наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Згідно ч.2. ст. 22 Закону № 922 тендерна документація повинна містити, серед іншого, один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям.

Частиною 3 ст. 22 Закону № 922 встановлено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Відповідно до п. 1. додатку 1 тендерної документації учасник повинен надати, зокрема, довідку (складену учасником в довільній формі) про наявність обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для виконання вимог замовника та документи, в тому числі договори, що підтверджують правомірність володіння та користуванням приміщеннями в яких буде здійснюватися виробництво теплової енергії.

З матеріалів справи вбачається, гідно аналізу змісту тендерної документації остання не містить окремих вимог до строку дії договору, який підтверджує правомірність володіння та користування приміщеннями, в яких буде здійснюватися виробництво теплової енергії.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься довідка про наявність обладнання для матеріально-технічної бази, необхідної для виконання вимог третьої особи 1 від 12.02.2020р. відповідно до якої третя особа 2 повідомляє про наявність обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для виконання вимог третьої особи 1.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься договір оренди від 10.05.2016 № 6079-Н, предметом якого є оренда одноповерхової будівлі ангару, строк дії якого становить до 10.05.2017.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 міститься договір від 12.09.2019 № 3 про внесення змін до договору від 10.05.2016 № 6079-Н, відповідно до якого строк дії договору продовжено до 10.05.2020.

Всі ці обставини та факти дають можливість встановити, що третя особа 2 не порушувала умови тендерної документації, а відтак у відповідача були відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

Щодо позовної вимоги позивача про зобов`язання відповідача повторно розглянути скаргу позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок оскарження процедур закупівель визначений ст. 18 Закону № 922, а саме, відповідно до ч.2. ст. 18 скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку.

Згідно ч.4. ст. 18 Закону № 922 орган оскарження залишає скаргу без розгляду, зокрема, у разі, якщо скарга не відповідає вимогам частини першої або другої цієї статті.

Частиною 5 ст. 18 Закону № 922 встановлено, що орган оскарження приймає рішення про припинення розгляду скарги в разі, якщо зазначені обставини, зазначені установлені органом оскарження після прийняття скарги до розгляду.

Відповідно до інформації, оприлюдненої на веб-порталі уповноваженого органу третьою особою 1 укладено договір із третьою особою 2 - переможцем процедури закупівлі. Отже, суд приходить до висновку, що відповідач в цьому випадку не був не наділений повноваженнями на розгляд скарг щодо процедур закупівель, за результатами яких укладено договір.

За таких обставин, оцінивши докази, що є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, та такими, що задоволенню не підлягають.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи квитанції, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 4 204,00 грн. Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати не підлягають розподілу відповідно до вимог ст. 139 КАС України.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 6, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства «Теплові мережі Роганської селищної ради» - відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова