Справа № 380/721/20
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/721/20
У Х В А Л А

з питань розстрочення виконання судового рішення

14 вересня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Курпіта П.І.,

за участю:

заявник (представник відповідача) не прибув,

представник позивача не прибув

розглянувши у судовому засіданні заяву міського комунального підприємства Золочівводоканал про розстрочення виконання судового рішення у справі № 380/721/20 за позовом Головного управління ДПС у Львівській області до міського комунального підприємства Золочівводоканал про стягнення коштів за податковим боргом з рахунків у банках

в с т а н о в и в:

міське комунальне підприємствао Золочівводоканал звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з заявою про розстрочення виконання судового рішення у справі № 380/721/20 шляхом оплати заборгованості рівними частинами по 102 762,87 грн щомісяця протягом року.

Заява обґрунтована тим, що відповідно до балансу та звіту про фінансові результати станом на 30.06.2020 підприємство є збитковим, збиток лише за перший квартал 2020 року становить 1863 тис. грн (звіт про фінансові результати, код рядка 2355). Заборгованість міського комунального підприємства «Золочівводоканал» по сплаті ПДВ виникла через постійну невідповідність діючих тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення для населення їх фактичній собівартості (зростанням складових тарифу - цін на електроенергію, матеріали, підвищенням мінімальної заробітної плати, тощо) та досить громіздкою процедурою затвердження тарифів. У зв`язку з тим, що тарифи на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення не відповідали собівартості вказаних послуг, підприємство є збитковим. Ситуація з невідповідністю діючого тарифу фактичній собівартості існує у всій галузі, у зв`язку з чим підприємством щомісяця проводиться розрахунок з різниці в тарифах на послуги з водопостачання та водовідведення для населення та собівартістю цих послуг. Також зазначає, що держава не виконала свого зобов`язання по реалізації прямої норми Закону України № 626 «Про внесення змін до деяких законів України у сфері комунальних послуг» щодо відшкодування в повному обсязі різниці в тарифах на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла до 1 січня 2016 року, та п. 23 ст. 14, ст. 31 Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік» щодо фінансування різниці в тарифах. Оскільки вказані вище договори не були профінансовані, станом на 01.01.2018 року по підприємству виникла заборгованість по ПДВ в розмірі 1 021 563,13 грн.

Представник позивача подав заперечення на заяву про розстрочення виконання судового рішення від 14.09.2020 (вх. № 46023), у якому зазначає, що при вирішенні питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення суд задовольняє таку заяву лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (відсутність коштів на рахунку, стихійне лихо інші надзвичайні події тощо). Підставою для розстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення. Вважає, що зазначені відповідачем в заяві обставини не дають підстав для висновку, що вони є такими, що ускладнюють виконання рішення. Також, стверджує, що розстрочення може бути застосовано при врахуванні не тільки інтересів боржника, а й стягувача, в даному випадку держави. Оскільки податковий борг відповідача виник давно, тому надання розстрочення виконання судового рішення в даному випадку може мати негативні наслідки для держави. Просить відмовити у задоволенні заяви.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду заяви.

Представник відповідача (заявника) у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду заяви.

Згідно ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

За таких обставин суд вважає, що заяву можливо розглядати за відсутності сторін у справі на підставі наявних в матеріалах справи доказів, відповідно до ст. 77, 194 КАС України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

При прийнятті ухвали суд виходив з такого.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 позов задоволено повністю; стягнуто з міського комунального підприємства Золочівводоканал (вул. Валова, 1, м. Золочів, Львівська область, 80700, ) до бюджету кошти в розмірі 1 233 154 (один мільйон двісті тридцять три тисячі сто п`ятдесят чотири) грн 49 копійок, з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Вказане рішення набрало законної сили 07.08.2020.

Відповідно до ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Із системного аналізу вищевикладеного слідує, що необхідною умовою для розстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. При цьому, підставою для розстрочення виконання рішення можуть бути лише конкретні обґрунтовані обставини, підтверджені належними та допустимими доказами.

Як вбачається з обґрунтувань, наведених відповідачем у заяві, відносно того, що на даний час існують обставини, що істотно ускладнюють виконання судового рішення є те, що МКП є збитковим, збиток лише за перший квартал 2020 року становить 1863 тис. грн.

Суд зазначає, що заявником не надано до заяви про розстрочення виконання судового рішення належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, які б свідчили про неможливість виконання рішення суду чи суттєве ускладнення його виконання.

Відповідно до ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях по справах «Іммобільяре Саффі проти Італії», «Горнсбі проти Греції», «Жовнер проти України», «Бурдов проти Росії», «Ясіун`єне проти Литви», «Руйану проти Румунії» наголошує на тому, що право на звернення до суду було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду одній зі сторін. Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина "судового процесу" для цілей статті 6.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що адміністративні органи є складовою держави, яка керується принципом верховенства права, а відтак інтереси цих органів збігаються з необхідністю належного здійснення правосуддя. Якщо адміністративні органи відмовляються або неспроможні виконати рішення суду, чи навіть зволікають з його виконанням, то гарантії, надані статтею 6 стороні на судовому етапі, втрачають свою мету.

У контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 виконання судового рішення, прийнятого будь-яким судом, має розглядатися як складова "судового розгляду".

Отже, механізм ефективного судового захисту обумовлює у необхідних випадках застосування процедури виконання рішень суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність обставин для розстрочення виконання судового рішення від 15.06.2020 по даній справі, у зв`язку із чим, заява міського комунального підприємства Золочівводоканал про розстрочення виконання судового рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

у задоволенні заяви міського комунального підприємства Золочівводоканал про розстрочення виконання судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статями 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідні положення цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

Повний текст ухвали виготовлений 21.09.2020.

Суддя Кедик М.В.