Справа № 640/13920/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

15 вересня 2020 року м. Київ№ 640/13920/20
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглядаючи адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
доПриватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича
про скасування постанови в частині, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому просить:

1) скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича від 16.04.2020 ВП № 61854333 в частині накладення арешту на рахунок № НОМЕР_1 ;

2) зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Романа Васильовича зняти арешт з рахунку № НОМЕР_1 , що відкритий в АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Відповідачем через відділ документального обігу та контролю (канцелярію) суду подано заяву про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском позивачем 10-денного строку звернення до суду та одночасно відсутністю поважних причин для поновлення такого строку.

Позивачем, в свою чергу, подано суду заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що лише після звернення представника позивача до відповідача 15.06.2020 представнику позивача були вручені постанови про відкриття виконавчого провадження і про арешт коштів боржника від 16.04.2020.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч.ч.2-3 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст.287 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено інший (спеціальний) строк на звернення до суду з даним позовом, а саме - десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк в 10 днів визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів у спорі з органом державної виконавчої служби або приватним виконавцем.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як зазначає позивач в заяві про поновлення строку звернення до суду, про обставини накладення арешту на грошові кошти, що належать ОСОБА_1 та містяться на відкритих рахунках у банках, вона дізналась наприкінці квітня 2020 року від працівників Катеринопільського відділення AT «ПРИВАТБАНК», коли виявила, що банківська картка на яку надходить заробітна плата заблокована.

В той же час, зі слів позивача, поважною причиною пропуску строку звернення до суду є те, що лише після звернення представника позивача до відповідача 15.06.2020 представнику позивача були вручені постанови про відкриття виконавчого провадження і про арешт коштів боржника від 16.04.2020.

Окружний адміністративний суд міста Києва відхиляє зазначені доводи позивача, адже в матеріалах виконавчого провадження міститься подана від імені позивача заява від 27.04.2020 (а.с.48-50 том 1) про зняття арешту з рахунку для виплати заробітної плати НОМЕР_1 .

Листом приватного виконавця (а.с.51 том 1) позивача повідомлено про те, що зазначена вище заява не містить в собі особистого підпису заявника, внаслідок чого відповідь на заяву буде надана лише після отримання виконавцем заяви, яка оформлена належним чином.

Відтак, є можливим дійти висновку про те, що станом на 27.04.2020 позивачу було відомо про наявність порушеного права у формі накладення арешту на зазначений вище рахунок для виплати заробітної плати, а отже, позивач зобов`язана була звернутись до суду у визначений 10-денний строк.

Окружний адміністративний суд міста Києва приймає до уваги те, що позивач не зверталась до правоохоронних органів з відповідними заявами про підробку документів, поданих від її імені в рамках виконавчого провадження, а отже, суд дійшов переконання, що заява від 27.04.2020 була подана саме позивачем, а остання відповідно знала про наявність порушеного права станом на цю дату.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку - виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

Враховуючи те, що про існування арешту банківського рахунку позивач знала 27.04.2020, суд приходить до висновку, що реалізація права на судовий захист в рамках даної справи відбулась поза межами встановлених строків, що є підставою для залишення позову без розгляду.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач не надала суду належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим позов належить залишити без розгляду.

Керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через окружний адміністративний суд.

Суддя П.О. Григорович