Справа № 320/3189/19(ЗП/280/63/19)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
17 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 320/3189/19(ЗП/280/63/19)
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),
суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Максименко Л.Я.) в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії,-
01.07.2020 Головним управлінням ДПС у Запорізькій області подано до суду апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19.08.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.07.2020 визнано неповажними причини пропуску строку заявником, апеляційну скаргу заявника залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання до суду заяви про поновлення строків, із зазначенням поважних підстав для його поновлення та доказів на підтвердження обставин викладених у такій заяві, документу про сплату судового збору в розмірі 1152 грн. 60 коп.
Судом встановлено строк десять днів з моменту отримання апелянтом копії ухвали від 22.07.2020.
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заявником апеляційної скарги отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 30.07.2020.
На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заявником подано до суду клопотання про продовження строку для усунення недоліків та заяву про поновлення строку апеляційного оскарження.
В обґрунтування заявленого клопотання про продовження строку для усунення недоліків заявник посилається на відсутність бюджетного фінансування та пункт 3 розділу VI Прикінцевих положень КАСУ, яким визначено, що процесуальний строк про залишення заяви без руху продовжується на строк дії карантину.
17 липня 2020 року набрав чинності Закон України №731-IX від 18.06.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» , яким зокрема внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню
коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №731-IX процесуальні строки, які були продовжені, крім іншого, відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
З аналізу вищевказаного вбачається, що суд має право за вмотивованою заявою особи продовжити процесуальний строк, встановлений судом, у тому числі строк для усунення недоліків апеляційної скарги, залишеної без руху, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
В заявленому клопотанні скаржник не наводить аргументів та не надає доказів на їх підтвердження, які б свідчили про те, що відповідач не має можливості надати документ про сплату судового збору через обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про продовження строку для усунення недоліків.
Розглянувши клопотання Головного управління ДПС у Запорізькій області про поновлення строку на апеляційне оскарження, подане заявником на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху від 22.07.2020, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на наступне.
Відповідно до матеріалів справи, ГУ ДПС у Запорізькій області вперше звернулось до суду з апеляційною скаргою 19.09.2019, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду першої інстанції.
Ухвалою суду апеляційної інстанції від 14.11.2019 повернуто апеляційну скаргу заявнику у зв`язку із не виконанням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 04.10.2019, а саме не надано до суду документ про сплату судового збору.
Судом встановлено, що заявником не було реалізовано право на касаційне оскарження ухвали суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги.
В разі повернення апеляційної скарги особа має право повторно подати апеляційну скаргу, але в межах строку звернення до суду з апеляційною скаргою встановленого статтею 295 КАС України, або у разі поновлення пропущеного строку з причин, які будуть визнані судом поважними.
При цьому, до повторної апеляційної скарги застосовуються вимоги КАС України, як до нової апеляційної скарги.
01.07.2020 Головним управлінням ДПС у Запорізькій області подано до суду апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19.08.2019, тобто поза межами строку встановленого статтею 295 КАС України.
В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження заявник посилається на те, що з апеляційною скаргою до суду заявник вперше звернувся в межах строку встановленого КАС України, проте ухвалою суду скаргу було повернуто заявнику у зв`язку із не усуненням недоліків, ненаданням документу про сплату судового збору. Повернення апеляційної скарги мало місце з підстав несплати судового збору у зв`язку із відсутністю належного фінансування. Повернення апеляційної скарги не позбавляє права заявника подати скаргу повторно.
Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.
Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).
У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.
З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне/касаційне оскарження у будь-який необмежений час.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.
Повернення первинної апеляційної скарги у зв`язку з несплатою скаржником судового збору не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та не може бути підставою для поновлення такого строку при повторному поданні апеляційної скарги.
Згідно частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.
Оскільки заявником не зазначено поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, які об`єктивно не залежать від його волевиявлення та дотримуючись принципу правової визначеності, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заява податкового органу про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Таким чином, суд на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.
Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -
Відмовити Головному управлінню ДПС у Запорізькій області у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків.
Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Максименко Л.Я.) в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії.
Ухвала набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 327-329 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров