Справа № 500/134/20
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 рокуЛьвівСправа № 500/134/20 пров. № А/857/5734/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Курильця А. Р., Ніколіна В. В.,

з участю секретаря судового засідання - Ратушної М. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в залі суду апеляційну скаргу Приватного підприємства «Інвест-Родина» на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №500/134/20 за адміністративним позовом Приватного підприємства «Інвест-Родина» до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу та приписів,-

суддя в 1-й інстанції - Баб`юк П. М.,

час ухвалення рішення - 03.03.2020 року,

місце ухвалення рішення - м. Тернопіль,

дата складання повного тексту рішення - 06.03.2020 року,

в с т а н о в и в:

Позивач - ПП «Інвест-Родина» звернулося в суд з позовом до відповідача - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, в якому просило скасувати постанову від 17 грудня 2019 року №7-587/27 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13 грудня 2019 року; скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13 грудня 2019 року.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що суд першої інстанції не врахував, що будівельні роботи позивачем не проводилися (будівля, споруда, інше майно не збудовані і не будуються), а в даному випадку мали місце роботи з підготовки земельної ділянки для здійснення будівельних робіт у майбутньому (підготовчі роботи), тому віднесення відповідачем підготовчих робіт до самочинного будівництва є помилковим. Крім того, здійснення підготовчих робіт без повідомлення про їх початок у розумінні чинного законодавства не є самочинним будівництвом, оскільки «вириття котловану» не є будинком, будівлею, спорудою чи іншим нерухомим майном у розумінні ст. 376 ЦК України, чи будівельними роботами у розумінні п.34 ч.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Таким чином, відповідач без достатніх правових підстав самовільно визначив клас наслідків об`єкта будівництва, посилаючись на ескізний проект «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території спортивного комплексу за адресою: вул. Микулинецька, 46 в м. Тернополі», який не належить до проектної документації, а лише містить наміри щодо будівництва паркінгу. Іншої документації щодо визначення класу наслідків відповідач не запитував. Відповідно до ч.6 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Згідно з розрахунком категорії складності, що зроблений керівником ГАП - архітектором ОСОБА_1 , паркінг є об`єктом, який за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Отже, позивач не порушував норм абз.3 п.5 постанови Кабінету Міністрів України та п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки ці норми застосовуються до об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. З огляду на вказане, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а також постанова відповідача про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними, а тому мають бути скасовані. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позов.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що суд першої інстанції правильно встановив, що ПП «Інвест-Родина» проводились саме будівельні роботи. Посилання апелянта на «Робочий проект переносу газопроводу високого тиску» є безпідставними, оскільки такий проект не надавався під час проведення перевірки, натомість під час перевірки було надано ескізний проєкт «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою Микулинецька, 46 в м. Тернополі», замовник - ПП «Інвест-Родина». Крім того, відповідач, як контролюючий орган, дійшов правильного висновку, що спірний об`єкт будівництва належить до класу наслідків (відповідальності) СС2 відповідно до ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)». Таким чином, вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, який ухвалив законне та обґрунтоване рішення, а тому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Справа розглядалася судом першої інстанції у порядку спрощеного позовного провадження з викликом осіб, які беруть участь у справі.

Представник позивача (апелянта) - Сідловська І. Ю. у судовому засіданні підтримала доводи, викладені в апеляційній скарзі, вважає висновки суду першої інстанції неправильними та необґрунтованими. Просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання 16 вересня 2020 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у судовому засіданні 05 серпня 2020 року не погодився з доводами апеляційної скарги і вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, який ухвалив законне та обгрунтоване рішення, надав пояснення по суті апеляційних вимог, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, тому колегія суддів вважає можливим проведення розгляду справи у відсутності представника відповідача за наявними в справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 27 листопада 2019 року в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради винесено наказ №167 про проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою: вул. Микулинецька, 46, м. Тернопіль, де виконує будівельні роботи ПП «Інвест Родина» (а.с. 59 т.1).

Цього ж дня, 27 листопада 2019 року видано направлення на проведення перевірки №177 строком дії з 28 листопада 2019 року по 11 грудня 2019 року (а.с.40 т.1).

Підставою для проведення перевірки стало звернення ОСОБА_2 від 21 листопад 2019 року (а.с.58 т.1).

11 грудня 2019 року начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради винесено наказ №172 про продовження строків проведення позапланової перевірки (а.с.60 т.1).

Цього ж дня, 11 грудня 2019 року начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради видано направлення для проведення позапланового заходу №183 з 11 грудня 2019 року до 13 грудня 2019 року (а.с.40а т.1).

На підставі вказаних направлень та звернення ОСОБА_2 головними спеціалістами-інспекторами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради проведено позаплановий захід щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єкті за адресою: вул. Микулинецька, 46, м. Тернопіль .

За результатами цього позапланового заходу складено акт від 13 грудня 2019 року №085-183, згідно з яким при виїзді на місцезнаходження об`єкта встановлено, що згідно з представленим директором ПП «Інвест-Родина» ескізним проектом «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою вул. Микулинецька, 46 в м. Тернопіль » проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації (вирито котлован), чим порушено абз.3 п.5 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2011 року, п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вказаного акта від 13 грудня 2019 року №085-183 відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 грудня 2019 року (а.с.17-19 т.1), в якому зафіксоване правопорушення, а саме: під час виїзду на об`єкт встановлено, що згідно з представленим директором ПП «Інвест-Родина» ескізним проектом «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою вул. Микулинецька, 46 в м. Тернопіль» проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, а саме: вирито котлован, чим порушено абз.3 п.5 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2011 року, п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 17 грудня 2019 року у приміщенні відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради. До протоколу додано: акт перевірки, ескізний проект наданий ПП «Інвест-Родина», матеріали фото-фіксації та розрахунок класу наслідків здійснений інспекторами відповідача. Протокол отримав керівник ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_3 13 грудня 2019 року, що підтверджується його підписом на протоколі (а.с.17-19 т.1).

Крім того, 13 грудня 2019 року відповідачем складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким з метою усунення виявлених порушень вимагалося з 13 грудня 2019 року зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою вул. Микулинецька, 46 м. Тернопіль», а також припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагалося до 13 лютого 2020 року привести об`єкт «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою вул. Микулинецька, 46 м. Тернопіль» до вимог чинного законодавства України.

За результатами розгляду матеріалів перевірки справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17 грудня 2019 року №7-587/27, якою ПП «Інвест-Родина» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 777740,00 грн. Копію постанови директор ПП «Інвест-Родина» отримав 17 грудня 2019 року, що підтверджується його підписом на вказаній постанові (а.с.8-10 т.1).

Не погодившись з приписами відповідача від 13 грудня 2019 року, а також з постановою від 17 грудня 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки перевіркою на підставі поданих позивачем документів та здійснення огляду встановлено виконання позивачем будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), тому постанова відповідача від 17 грудня 2019 року №7-587/27 про накладення на ПП «Інвест-Родина» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як і припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесені 13 грудня 2019 року, є правомірними та скасуванню не підлягають.

Такий висновок суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідає нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильним, законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно з п.1 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

П.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабміну від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553) передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п.5 цього Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (п.7 Порядку №553).

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (п.7 Порядку №553).

Як вбачається з направлення на проведення перевірки №177 від 27 листопада 2019 року (а.с.40 т.1) підставою для проведення перевірки було звернення ОСОБА_2 від 21 листопад 2019 року (а.с.58 т.1).

П.12 Порядку №553 передбачає, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно з абз.7 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пп.«а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Ч.1 ст.9 Закону України «Про основи містобудування» передбачає, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

П.1,3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачають, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч.1,2 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

П.5,6 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі Порядок № 466) передбачають, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Враховуючи наведені вище положення, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що будівельні роботи можуть виконуватися за наявності дозволу на виконання будівельних робіт, дані про який вносяться до Єдиного реєстру документів.

Як вбачається з позовної заяви та змісту апеляційної скарги, позивач покликається на те, що здійснювані ним роботи на земельній ділянці («вириття котловану») за адресою: вул. Микулинецька, 46 у м. Тернополі не є виконанням будівельних робіт, а належать до підготовчих робіт по переносу газопроводу, що підтверджується відповідним проектом.

Разом з тим, згідно з ч.1, 2 ст.35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Як встановлено судом першої інстанції та не спростовано в ході апеляційного розгляду справи, повідомлення про початок будівельних робіт ПП «Інвест-Родина» не подавало та не отримувало дозволу на виконання будівельних робіт, як і не повідомляло про початок виконання підготовчих робіт, як стверджує позивач, що такі проводилися.

Згідно з п.2 Порядку №466 підготовчі роботи - це роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Тобто, «вириття котловану», на переконання колегії суддів, у спірних правовідносинах не є підготовчими роботами у розумінні положень Порядку №466. Разом з тим, колегія суддів не бере до уваги покликання позивача на те, що ним здійснювалися підготовчі роботи по переносу газопроводу, підтвердженням чого є відповідний проект, оскільки такого проекту не було подано відповідачу ні до перевірки, ні під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, керівник ПП «Інвест-Родина» був присутній як під час перевірки, так і під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що згідно з кресленнями проекту переносу газопроводу високого тиску, на який покликається апелянт, передбачено вириття траншеї, а також вказано, що труба стальна електрозварна діаметром 219х6 мм та труба електрозварна діаметром 273х6, однак уповноваженими особами відповідача під час перевірки встановлено, що за адресою: вул. Микулинецька, 46, м. Тернопіль вирито котлован.

Відповідно до п.7.18 ДБН В.2.5-20:2018 «Газопостачання» глибину прокладання газопроводів слід приймати:

- для сталевих газопроводів не менше ніж 0,8 м до верху газопроводів або футлярів. Допускається приймати глибину прокладання до 0,6 м в місцях, де виключається рух транспорту;

- для поліетиленових газопроводів не менше ніж 1 м до верху газопроводів або футлярів. При прокладанні під проїзними частинами доріг та вуличних проїздів (у футлярах або без футлярів) глибину прокладання слід приймати не менше ніж 1,2 м до верху газопроводів або футлярів.

При прокладанні по ораних та зрошуваних землях рекомендується глибину прокладання приймати не менше ніж 1 м до верху газопроводів.

При цьому, як стверджує відповідач, вже під час розгляду справи в суді ПП «Інвест-Родина» не надано в повному обсязі проєкт переносу газопроводу високого тиску, зокрема, відсутні пояснювальна записка і розділ «Газопостачання».

Крім того, згідно з абз.5 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У зв`язку з цим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач правомірно, на підставі поданого позивачем ескізного проекту «Будівництво паркінгу та спортивного поля» та встановлених під час перевірки обставин (виритий котлован та клас наслідків об`єкту СС2), дійшов висновку, що ПП «Інвест-Родина» здійснюються будівельні роботи без отримання відповідного дозволу.

Як передбачає ч.1 ст.376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Оскільки відповідного дозволу на «вириття котловану» у ПП «Інвест-Родина» на час проведення перевірки не було, тому колегія суддів вважає, що відповідач дійшов правильного висновку, що у спірних правовідносинах такі дії позивача необхідно вважати самочинним будівництвом.

Згідно з ч.8 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

У зв`язку з тим, що позивачем проводились роботи без оформлення відповідних дозвільних документів, клас наслідків об`єкту відповідачем визначено самостійно відповідно до ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)», як це передбачає ч.8 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, як встановив суд першої інстанції, під час проведення позапланової перевірки позивач не заперечував проти встановленого класу наслідків.

Згідно з ч.7 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем під час проведення перевірки позивача встановлено, що згідно з ескізним проектом «Будівництво паркінгу та спортивного поля на території культурно-спортивного комплексу за адресою вул. Микулинецька, 46 в м. Тернопіль» проводиться будівництво без отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) та належним чином затвердженої проектної документації, а саме: вирито котлован, чим порушено абз.3 п.5 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2011 року, п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

П.17 Порядку №553 передбачає, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п.18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснено контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №533).

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку №533).

Відповідно до п.21 Порядку №533 у разі, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що уповноваженими особами відповідача під час проведення позапланової перевірки ПП «Інвест-Родина» було дотримано вимог Порядку №533, у тому числі, перевірку проведено у присутності директора ПП «Інвест-Родина» ОСОБА_3 , який не був обмежений у наданні пояснень та будь-яких документів як під час перевірки, так і під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудування.

Згідно з абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У зв`язку з тим, що ПП «Інвест-Родина» допустило правопорушення, передбачене абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», що підтверджується матеріалами справи, тому постанова відповідача від 17 грудня 2019 року №7-587/27 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 777740,00 грн є правомірною, а тому відсутні підстави для її скасування.

Крім того, правомірними та такими, що не підлягають скасуванню, є припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13 грудня 2019 року та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13 грудня 2019 року, оскільки такі винесені у зв`язку з виявленими під час перевірки порушеннями відповідно до П.17 Порядку №553.

У ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції представником позивача було подано ряд документів, а саме: копію розрахунку класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Тернопіль, вул. Микулинецька, 46»; копію наказу №383 від 30 червня 2020 року Управління містобудування, архітектури та кадастру «Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва»; копію містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Тернопіль, вул. Микулинецька, 46»; копію повідомлення про початок виконання підготовчих робіт за адресою: м. Тернопіль, вул. Микулинецька, 46; копію завдання на проектування «Будівництво споруди для тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Тернопіль, вул. Микулинецька, 46». Разом з тим, колегія суддів такі документи до уваги прийняти не може, оскільки такі не спростовували поставлені у вину позивачу порушення, так як подані документи датовані після проведення перевірки, а також прийняття оскаржуваної постанови, і на час проведення перевірки таких не було. Проте відповідачем була проведена перевірка і встановлено порушення на підставі тих документів, які були подані позивачем.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, оскільки правопорушення ПП «Інвест-Родина» п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в ході судового розгляду справи підтвердилося, тому постанова від 17 грудня 2019 року №7-587/27 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13 грудня 2019 року прийняті відповідачем правомірно та відповідно до вимог законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги позивача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Оскільки колегія суддів залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ст.139, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Інвест-Родина» залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №500/134/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, визначених п.2 ч.5 ст.328 КАС України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. І. Мікула
Судді А. Р. Курилець
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 18 вересня 2020 року.