Справа № 500/267/20
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 рокуЛьвівСправа № 500/267/20 пров. № А/857/7761/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Матковської З.М.,

суддів: Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.,

при секретарі судового засідання: Герман О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 травня 2020 року у справі №500/267/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення (головуючий суддя першої інстанції Чепенюк О.В., час ухвалення 12:40 год., місце ухвалення м. Тернопіль, дата складання повного тексту 25.05.2020р.),-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Тернопільської митниці ДФС, у якому просила визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2019/002658/2 від 21.11.2019, винесене Тернопільською митницею ДФС.

Позов обґрунтовано тим, що у жовтні 2019 року позивач придбала автомобіль Mercedes Benz, V-Klasse 220, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , календарний рік випуску 2015, вартістю 10000 євро, згідно з договором купівлі-продажу/рахунком. Для здійснення митного оформлення транспортного засобу 11.11.2019 до Тернопільської митниці ДФС подано в електронній формі митну декларацію №UA403030/2019/020784, де його митна вартість зазначена у розмірі 10798,12 євро та визначена за резервним методом, та ряд інших необхідних документів. Митна вартість обрахована згідно з висновком експертного товарознавчого дослідження судового експерта Мазура М.С. №473/19 від 11.11.2019. Оскільки в митній декларації заявлялася найбільша вартість товару, яка містилася у поданих документах, а ціна транспортного засобу у експертному висновку була більша, ніж сплачена за договором купівлі-продажу/рахунком від 28.10.2019, тому декларантом було застосовано резервний метод декларування митної вартості товару.

Відповідач за результатами розгляду поданої уповноваженою особою декларанта митної декларації та доданих до неї документів прийняв рішення про коригування митної вартості товарів за № UA403000/2019/002658/2 від 21.11.2019, яким визначив митну вартість імпортованого автомобіля за резервним методом у розмірі 16 426,91 євро.

У рішенні Тернопільської митниці ДФС зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: заявлена митна вартість не відповідає відомостям зазначеним у рахунку-фактурі. Для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару. Рахунок (договір купівлі-продажу) викликає сумніви в достовірності документа. У висновку експерта виявлено невідповідності до пункту 7.53 Методики товарознавчої експертизи та оцінки КТЗ, при розрахунку вартості використано ціну покупки, а не продажу, не підтверджено операції з експорту, не подано копії митної декларації країни відправлення. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, за інформацією, яка міститься на загальнодоступних інтернет ресурсах, вартість транспортного засобу є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості, за основу для обрахунку митної вартості взято інформацію щодо вартості транспортного засобу обрахованого згідно витягу з інтернет каталогу schwackenet.de, а саме ціна продажу 25 750 євро, не враховано вартість пошкодженої фари в сумі 41 516,25 гривень, оскільки в акті огляду з кордону, фактурі та на фото зображеннях, доданих до ЕМД відсутня інформація про пошкодження фар, відповідно вартість пошкоджень склала 9 323,79 євро, визначена митна вартість склала 16 426,91 євро.

У зв`язку з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товарів №UA403000/2019/001242/2 відповідачем було оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА403030/2019/01690.

З рішенням про коригування митної вартості товарів позивач не погоджується та вважає його протиправним, посилаючись на те, що ним було надано документи, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за резервним методом в сумі 10798,12 євро, зокрема висновок експертного товарознавчого дослідження судового експерта №473/19 від 11.11.2019, а відповідач протиправно вимагав надати банківський платіжний документ, оскільки вартість заявлена за резервним, а не основним (за ціною договору) методом визначення митної вартості товарів, та не повідомив, які саме складові митної вартості були не підтвердженими.

Висновок експерта зроблений з урахуванням вартості авто за оцінкою schwackenet.de та скоригований з огляду на пошкодження транспортного засобу. Згідно з принципом заміщення, що використовується при дослідженні об`єкта експертизи, свідомий, обізнаний покупець на придбання КТЗ не платить суму більшу, ніж мінімальна ціна ідентичних КТЗ, що продаються на ринку, величина «Сд1» (ціна ідентичних оцінюваних КТЗ) приймається для розрахунку по ціні купівлі-продажу, а не пропозиції продажу.

Відповідач також використовує дані інтернет сайту www.schwackenet.de, але для обрахунку бере середню ціну пропозиції, а не продажу, яка зазвичай є вищою і не відповідає реальним цінам, за якими продаються транспортні засобів. Крім того, вартість обчислює з ПДВ, та не враховує, що згідно з договором купівлі-продажу від 28.10.2019 позивач придбала авто за 10000 євро без ПДВ.

Відтак, позивач вважає, що визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що слугувало підставою для надмірної сплати позивачем митних платежів, що у свою чергу стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 травня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга, в якій зазнає, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм матеріального та процесуального права, а позовні вимоги задоволенню не підлягають у зв`язку із правомірністю дій митниці.

Апелянт зазначає про те, що суд першої інстанції дійшов неправильних висновків про те, що пошкодження зазначені у висновку експерта були наявні і документально підтверджені, експерт провів комплексне товарознавче дослідження за результатами якого виявив, зафіксував пошкодження, обґрунтовано вказав вартість пошкоджень, у відповідності до вказаних у висновку нормативних актів, методики, рекомендованих науково-технічних та довідкових джерелах визначив вартість авто позивача на момент представлення авто до митного оформлення.

Апелянт вважає, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операцій та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Декларант подав належні документи в розумінні ст. 53 МК України, які повністю підтвердили числові значення складових заявленої митної вартості авто на рівні 10798,12 євро. Під час декларування митної вартості митним брокером, окрім договору купівлі-продажу чи рахунку-фактури, також подаються й інші документи, серед яких є висновок експертного товарознавчого дослідження судового експерта Мазура М.С. №473/19 від 11.11.2019р. Оскільки в митній декларації заявляється найбільша вартість товару, яка міститься в поданих документах, а ціна транспортного засобу у даному висновку була більша, ніж заявлена у договором купівлі-продажу від 28.10.2019р., тому декларантом було застосовано резервний 6 метод декларування митної вартості товару. Митний орган в свою чергу, всупереч положенням ст. 77 КАС України не довів обґрунтованості сумнівів у правильному визначенні митної вартості товару декларантом.

Вважає, що суд при винесенні оскаржуваного рішення, суд першої інстанції не врахував наведених доводів, які підтверджені матеріалами справи, надані суду докази повністю підтверджують протиправність рішення про коригування митної вартості товарів № ЦА403000/2019/002658/2 від 21.11.2019р. винесене Тернопільською митницею ДФС, оскільки відповідачем не наведено достатніх обґрунтувань щодо наявності підстав застосування норм частини третьої статті 53 МК України, використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем нерезидентом товару або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними, тощо; сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

З урахуванням наведеного просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Позивачем поданий відзив на апеляційну скаргу, суть якого зводиться до того, що рішення суду є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм процесуального права, при повному та всебічному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, доведеністю обставин, що мають значення для справи. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

В судовому засіданні апеляційного розгляду справи представник позивача апеляційну скаргу підтримав з підстав наведених у скарзі, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представники відповідача проти апеляційної скарги заперечили, просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 придбала у продавця фірми R.G.AUTOMOBILE транспортний засіб Mercedes Benz, V-Klasse 220, номер кузова НОМЕР_1 , що підтверджується рахунком-договором про купівлю від 28.10.2019. Згідно із зазначеним рахунком-договором про купівлю вартість придбаного позивачем автомобіля становила 10000,00 EUR (євро), автомобіль, який продавався, є автомобілем, що потрапив в аварію.

31.10.2019 при перетині митного кордону України Львівською митницею ДФС було проведено митний огляд автомобіля марки Mercedes Benz, V-Klasse 220, номер кузова НОМЕР_1 , про що складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA20903/2019/91506 від 31.10.2019. В акті проведення огляду товару зафіксовано пошкодження лакофарбованого покриття, пошкодження переднього бампера, правого переднього крила, правих розсувних дверей, вітрового скла, спрацьовані подушки безпеки транспортного засобу.

11.11.2019 уповноваженою особою позивача, декларантом ОСОБА_3 для здійснення митного оформлення вказаного транспортного засобу подано до Тернопільської митниці ДФС в електронній формі митну декларацію №UA403030/2019/020784 на ввезений транспортний засіб.

Згідно з графою 31 митної декларації до митного оформлення заявлений товар «автомобіль легковий MERCEDES-BENZ V-KLASSE, бувший у використанні; тип кузова: універсал; колір: коричневий; тип двигуна: дизельний; об`єм двигуна: 2143 куб.см; потужність: 120 кВт; номер кузова: НОМЕР_1 ; колісна формула: 4x2; календарний рік виготовлення: 2015; модельний рік: 2015; загальна кількість місць: 8. Торгова марка: MERCEDES-BENZ. Виробник: MERCEDES- BENZ/DE.». Одержувач вантажу - ОСОБА_4 (графа 8 митної декларації). Особа, відповідальна за фінансове врегулювання - ОСОБА_1 (графа 9 митної декларації).

Митну вартість транспортного засобу визначено за резервним методом (шостим). Так, в графі 42 митної декларації «ціна товару» зазначено 10000,00 EUR (євро), розрахована декларантом митна вартість становить 10798,12 євро, що еквівалентно 291931,30 грн (графа 45 митної декларації).

До митної декларації № UA403030/2019/020784 від 11.11.2019, декларантом до митного оформлення були подані наступні документи: декларація про походження товару №WQ831881 від 20.11.2015; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA20903/2019/91506 від 31.10.2019; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 20.11.2015; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №473/19 від 11.11.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № б/н від 28.10.2019; внутрішній договір (контракт) доручення НОА 289150 від 25.10.2019; договір про надання послуг митного брокера № МБП-1 від 01.10.2019; паспорт громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання в Україні НОМЕР_3 від 26.04.2018; інші некласифіковані документи - довідка № 01.11.2019-24 від 01.11.2019; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів №0.0..1 від 29.10.2019; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів №0.0..1 від 11.11.2019; копія митної декларації країни відправлення №19PL402010E1253667 від 30.10.2019; паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України, НОМЕР_4 від 03.12.2018.

Як вбачається із пояснень представника відповідача та витягу з автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор», під час здійснення митного контролю імпортованого товару із застосуванням системи управління ризиками за МД №UA403030/2019/020784 від 11.11.2019 відбулось спрацювання профілів ризику: 103-1 «Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»; 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»; 210-1 «Проведення митного огляду транспортного засобу». За результатами опрацювання згенерованих профілів ризику відповідачем встановлено, що вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел; обов`язкове залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення митної вартості за VIN-кодом НОМЕР_1 , валюта-EUR, вартість - 26100,00.

Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці 11.11.2019 було розпочато процедуру консультацій декларанта з митним органом, уповноваженій особі декларанта направлено електронне повідомленню наступного змісту: «У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування, прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або банківські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезенного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вищезазначених документів відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією».

На вимогу митного органу декларантом не було надано жодних додаткових документів.

Відповідач за результатами розгляду поданої уповноваженою особою декларанта митної декларації №UA403030/2019/020784 та доданих до неї документів, здійснив коригування митної вартості транспортного засобу та виніс рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2019/002658/2 від 21.11.2019, яким визначив митну вартість імпортованого автомобіля за резервним методом у розмірі 16426,91 EUR (євро).

В графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: заявлена митна вартість не відповідає відомостям зазначеним в рахунку-фактурі. Для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів. Не надано інформації про рух коштів від покупця до продавця (юридична особа). У рахунку (договорі купівлі-продажу) наявна друга сторінка, на якій зазначено нумерація, а саме « 16», що викликає сумніви в достовірності даного документа, також інформація зазначена в даному документі не у відповідних полях. До митного оформлення подано висновок експерта, однак в даному висновку виявлено не відповідності до п.7.53 Методики товарознавчої експертизи та оцінки КТЗ, при розрахунку вартості використано ціну покупки, а не продажу. Не підтверджено операції з експорту, не подано копії митної декларації країни відправлення. В митній декларації Польщі відомості про вартість не відповідають відомостям зазначеним в рахунку-фактурі. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, що за інформацією, яка міститься на загальнодоступних інтернет ресурсах, вартість даного товару є вищою за заявлену декларантом. Відповідно митним органом розпочато процедуру консультації та направлено повідомлення про надання документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи, та додаткових документів відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України копії митної декларації країни відправлення. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу, обрахованого згідно витягу з інтернет каталогу schwackenet.de, а саме: ціна продажу 25 750 євро, не враховано вартість пошкодженої фари в сумі 41 516,25 гривень, оскільки в акті огляду з кордону, фактурі та на фото зображеннях, доданих до ЕМД відсутня інформація про пошкодження фар, відповідно вартість пошкоджень склала 9 323,09 евро, визначена митна вартість склала 16 426,91 евро».

У зв`язку з прийнятим рішенням відповідачем було оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА403030/2019/01690.

В подальшому імпортований автомобіль було випущено у вільний обіг у зв`язку із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х МК України, про що зазначено у відомостях про подробиці розрахунків (графи 45-47 ЕМД).

Вважаючи дії митного органу щодо визначення вартості придбаного позивачем та ввезеного на територію України транспортного засобу на рівні 16426,91 євро, що значно вище його задекларованої вартості, протиправними та не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації та коригуванням митної вартості товару, позивач звернулася до суду з цим позовом.

Суд першої інстанції в позові відмовив з тих підстав, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2019/002658/2 від 21.11.2019 Тернопільська митниця ДФС діяла у межах повноважень та у спосіб, передбачений законом.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними з огляду на наступне.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частиною першою статті 58 МК України визначено умови, за яких застосовується метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. В частині другій цієї статті передбачено, коли такий метод не застосовується. А саме: метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Частинами четвертою, п`ятою статті 58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Як встановлено судом та уже зазначалося вище, декларант позивача надав наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару і обраний ним метод її визначення - резервний, серед яких рахунок-договір про купівлі від 28.10.2019 та експертний висновок від 11.11.2019. З пояснень представника позивача вбачається, що резервний метод був обраний через те, що «у митній декларації заявляється найбільша вартість товару, яка міститься в поданих документах, а ціна транспортного засобу у даному висновку була більша, ніж сплачена за договором купівлі-продажу/рахунком від 28.10.2019, тому декларантом було застосовано резервний шостий метод декларування митної вартості товару».

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Стаття 64 МК України визначає порядок визначення митної вартості за резервним методом. Так, згідно зі статтею 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Із наведених положень випливає, що орган доходів і зборів досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості, у тому числі якщо декларант самостійно визначає митну вартість за резервним методом. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару автомобіля марки Mercedes Benz V-Klasse 220, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , 2015 року випуску, який продано згідно з ціною зазначеною у договорі 10000 євро, та оцінений на підставі експертного висновку від 11.11.2019 у розмірі 10798,12 євро. При цьому позиція позивача полягає у тому, що якщо вартість визначена ним за резервним методом, то для митного органу є достатніми ті документи, які подані декларантом (договір та висновок експерта), а відповідач зазначає про наявність сумнівів у визначені митної вартості через недоліки у договорі купівлі-продажу, відсутності даних про проведені розрахунків між покупцем і продавцем та порушення норм Методики товарознавчої експертизи та оцінки КТЗ через, що експертний висновок є необґрунтованим. Так, операція купівлі-продажу транспортного засобу проводилась між фізичною особою ОСОБА_5 та фірмою R.G.AUTOMOBILE по договору, який не містить інформації про умови оплати за придбаний транспортний засіб, проте у договорі купівлі-продажу є банківські реквізити (рахунок, назву банку і т.і.), на які необхідно сплатити кошти за придбаний товар (транспортний засіб). Договір не є доказом фактичної сплати таких коштів. У договорі купівлі-продажу № б/н від 28.10.2019 відсутні відомості про ставку податку, разом з тим є довідка, яка видається покупцю для повернення податку. Щодо висновку експерта, то митний орган, заперечуючи його належність на підтвердження митної вартості товару, вказав, що за основу для обрахунку митної вартості експертом взято середню покупну ціну, а не ціну продажу ідентичних транспортних засобів.

Надаючи оцінку доводам сторін, суд першої інстанції вірно зазначив, що декларантом заявлено митну вартість, яка не відповідає ціні зазначеній у рахунку-договорі про купівлю. Так, у наданому до суду перекладі такого договору зазначено, що було продано і доставлено автомобіль після ДТП, нетто 10000,00 євро, нетто продажі за кордоном. Будь-які інші документи для підтвердження фактурної вартості авто відсутні, у тому числі банківські платіжні документи. Зокрема, даний договір не містить інформації про умови оплати за придбаний транспортний засіб, але водночас містить банківські реквізити (рахунок, назву банку і т.і.), на які необхідно сплатити кошти за придбаний товар (транспортний засіб).

Також до суду та митниці подано документ «додаток 4 до постанови про застосування податку з обороту (до розділу 6а.5)», пронумерований як 16 сторінка документа, довідка, що видається покупцю для повернення податку при відправці/транспортуванні експедитором або перевізником вантажу на іншу територію співтовариства - розписка експедитора, такого змісту: « ОСОБА_1 , кількість та комерційна назва об`єктів Mercedes Benz V250, мною транспортовано об`єкт відповідно до замовлення у жовтні 2019 в Україну», підпис (а.с.8 зворот).

Судом першої інстанції вірно зазначено, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товарів у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності заявленої митної вартості товару.

Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митниці щодо підтвердження митної вартості товарів.

Щодо доводів апелянта про визначення митної вартості згідно з висновком експерта, колегія суддів зазначає наступне.

Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду держаного майна України 24.11.2003 №142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за №1074/8395 (далі - Методика), встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ.

Відповідно до пункту 1.3 Методики її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Підпунктом "з" пункту 1.4 Методики визначено, що вона застосовується з метою визначення вартості КТЗ, його складників, що ввозяться на митну територію України.

Згідно з пунктом 7.53 Методики вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат. Провідними країнами - експортерами КТЗ є Німеччина - для КТЗ європейських і японських виробників (підпункт 7.53.1 пункту 7.53 Методики).

Підпунктом 7.53.9 пункту 7.53 Методики визначено, що підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень або розукомплектування є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України (в декларації, документах на придбання КТЗ або в довідці поліції про дорожньо-транспортну пригоду під час переміщення КТЗ до митного кордону України) та в акті про проведення митного огляду. Якщо проводиться експертне дослідження (експертиза) пошкодженого КТЗ, наявність фотографій обов`язкова.

З наданого до митного оформлення висновку експерта №473/19 від 11.11.2019, який представлений і суду, вбачається, що при розрахунку вартості використано відомості Інтернет каталогу «Schwackenet» у провідній країні-автоекспортері Європи - Німеччині. При цьому при визначенні рівня вартості транспортного засобу експертом взято не середню ціну продажу як вимагає пункт 7.53 Методики, а середню ціну приймання на реалізацію спеціалізованими автоторгуючими підприємствами транспортних засобів. З приводу цього висновок експерта містить такі обґрунтування.

«Згідно з принципом заміщення, який полягає у тому, що свідомий, обізнаний покупець на придбання КТЗ не платить суму більшу ніж мінімальна ціна ідентичних КТЗ, що продаються на ринку, величина «Сд1» приймається для експертного розрахунку по ціні купівлі-продажу, а не пропозиції для продажу». Станом на момент оцінки, середня ціна приймання на реалізацію спеціалізованими автоторгуючими підприємствами автомобілів ідентичних оцінюваному транспортного засобу Mercedes Benz V-Klasse 220, 2015 року випуску, в повно комплектуючому, технічно справному стані, на ходу, без аварійних пошкоджень та суттєвих дефектів, з нормативним (середньостатистичним) пробігом становить 21650,00 євро».

Відтак, експертом при визначені вартості транспортного засобу Mercedes Benz V-Klasse 220, 2015 року випуску взято за основу не середню ціну продажу в країні придбання (яка співпадає з провідною країною-експортером) автомобілів ідентичних оцінюваному транспортного засобу, що становить 25750 євро, а 21650,00 євро - середню ціну приймання на реалізацію спеціалізованими автоторгуючими підприємствами автомобілів ідентичних оцінюваному транспортного засобу, середню ціну продажу (а.с. 15 зворот, 24), що не відповідає положенням пункту 7.53 Методики.

Вартість транспортного засобу Mercedes Benz V-Klasse 220, заявленого до декларування у спірному випадку, була зменшена експертом до суми 10798,12 євро через наявність аварійних пошкоджень.

Натомість, наведені у висновку №473/19 від 11.11.2019 експертного автотоварознавчого дослідження пошкодження автомобіля не в повній мірі відповідають пошкодженням зафіксованим у акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA20903/2019/91506 від 31.10.2019. Це стосується відсутності відомостей про пошкодження фари при перетині кордону транспортним засобом, на що звернув увагу митний орган, що також вплинуло на митну вартість транспортного засобу.

Щодо доводів апелянта про те, що відповідач на власний розсуд, частково взяв до уваги висновок експертного товарознавчого дослідження судового експерта Мазура М.С. №473/19 від 11.11.2019 р., а саме пошкодження авто, окрім правої фари, визначені експертом та джерело цінової інформації schwake.net, витягу якого не представив, проте й тут митний орган вийшов за рамки власної компетенції, оскільки посадова особа, що виносила оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів, не будучу експертом, не володіючи спеціальними знаннями, на власний розсуд вирішила обраховувати вартість авто на рівні 25750 євро, як вартість продажу, якщо проводити певну аналогію із витягом schwake долученим додатком до висновку експерта, то апеляційний суд вважає такі невірними з огляду на наступне.

З урахуванням Акту про проведення огляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, митний орган не брав до уваги дане пошкодження автомобіля, оскільки таке було відсутнє на момент перетину кордону, що підтверджується й підписом ОСОБА_4 (уповноваженого за довіреністю).

Крім цього, цінова інформація була взята виключно із Висновку експертного автотоварознавчого дослідження №473/19 із вирахуванням пошкодженої фари в сумі 9323,79 грн.

Суд першої інстанції також дійшов вірного висновку про те, що встановлені судом та підтверджені в ході розгляду справи обставини відсутності банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, суперечності та неточності у договорі купівлі-продажу № б/н від 28.10.2019, у якому відсутні відомості про ставку податку, разом з тим є довідка, яка видається покупцю для повернення податку, а також розбіжності стосовно дійсної вартості транспортного засобу позивача (через визначення експертом вартості не за середньою ціною продажу в країні придбання, а ціною покупки, та зменшення вартості автомобіля на суму пошкоджень, відомості про які відсутні в акті про проведення огляду (переогляду) товарів) виключали можливість для митного органу визнати заявлену декларантом та розраховану за резервним методом митну вартість транспортного засобу.

Між документами, які були подані декларантом для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару, були розбіжності щодо технічного стану легкового автомобіля Mercedes Benz V-Klasse 220, що безпосередньо впливає на митну вартість транспортного засобу. Як наслідок у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, на спростування яких позивачем не надано, а судом не здобуто жодних доказів.

Під час здійснення митного контролю імпортованого товару із застосуванням системи управління ризиками за МД №UA403030/2019/020784 від 11.11.2019 відбулось спрацювання профілів ризику. За результатами опрацювання згенерованих профілів ризику відповідачем встановлено, що вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел; обов`язкове залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення митної вартості за VIN-кодом НОМЕР_1 , валюта-EUR, вартість - 26100,00.

За змістом пункту 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки.

Оскільки митним органом встановлено, що вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої із зовнішніх джерел, враховуючи недоліки у договорі купівлі-продажу, відсутності даних про проведені розрахунки між покупцем і продавцем, та фактично визнання самим декларантом, який обрав резервний метод визначення митної вартості, що використані декларантом відомості не підтверджені документально, та з огляду на те, що експерта оцінка транспортного засобу згідно з висновком експерта №473/19 від 11.11.2019 не відповідає пункту 7.53 Методики, та наявні розбіжності щодо технічного стану легкового автомобіля, що впливає на митну вартість товару, то у митного органу підставно виникли обґрунтовані сумніви та необхідність витребувати додаткові документи.

У зв`язку з ненаданням додаткових документів митний орган правомірно прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості. Відповідач визначив митну вартість транспортного засобу за резервним методом.

Відповідно до статті 55 МК України орган доходів і зборів має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом, за відповідних умов, зокрема, якщо ним у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, на підставі якого відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Щодо можливості визначення відповідачем митної вартості за резервним методом на підставі електронного каталогу Schwacke.net, то додатком 8 до Методики, визначено перелік рекомендованих нормативно-правових актів, методичної, довідкової літератури та комп`ютерних баз даних з програмним забезпеченням, у якому є періодичний довідник «SuperSCHWACKE» - Eurotax, Швейцарія.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що відповідач використав саме ту інформацію електронного каталогу Schwackenet, яку представив декларант одночасно з висновком експерта від 11.11.2019. При цьому митний орган використав інформацію саме про вартість транспортного засобу Mercedes Benz V-Klasse 220, 2015 року випуску за середніми цінами їх продажу в країні придбання, що становить 25750 євро.

Заявлена декларантом митна вартість за шостим (резервним) методом ґрунтувалась на висновку експерта про оцінку автомобіля №473/19 від 11.11.2019, за яким середня ринкова вартість КТЗ була зменшена на вартість відновлювального ремонту автомобіля з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складових, що підлягають заміні, на суму 294695,88 грн або 10851,88 євро, та становила 10798,12 євро (21650 євро - 10851,88 євро).

Митний орган при співставленні відомостей про пошкодження транспортного засобу (ремонтної калькуляції) відповідно до висновку про оцінку транспортного засобу від 11.11.2019, який складено експертом, та відомостей з акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA20903/2019/91506 від 31.10.2019, складеного уповноваженим представником Львівської митниці ДФС у присутності представника позивача ОСОБА_1, встановив, що до висновку експерта включено пошкодження, які не були зафіксовані на транспортному засобі при перетині державного кордону України, а саме пошкодження фари, що підтверджується і фотоматеріалами до звіту, відповідно до яких встановлено відсутність будь-яких пошкоджень фар транспортного засобу.

З урахуванням того, що акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 31.10.2019 підписаний представником позивача без жодних зауважень щодо повноти наявних на транспортному засобі пошкоджень, то відповідно експертний висновок про оцінку автомобіля №473/19 від 11.11.2019 в частині врахованих експертом пошкоджень фари транспортного засобу в сумі 41 516,25 гривень судом оцінюється критично.

Відсутність пошкодження фари на момент перетину митного кордону підтвердив допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , який за дорученням позивачки, придбавав та перевозив транспортний засіб Mercedes Benz V-Klasse 220. Зокрема, свідок надав показання про те, що автомобіль був після аварії, мав побите крило, бампер та фару. Проте фару відразу було замінено на нову. Також свідок зазначив, що автомобіль було придбано за 10000 євро, розрахунок проведено готівкою, будь-яких документів на підтвердження розрахунку, крім договору про купівлю, продавцем йому не надавалось. Докази побитої фари та її заміни відсутні.

Відповідно до підпункту 7.53.9 пункту 7.53 Методики підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України (в декларації, документах на придбання КТЗ або в довідці поліції про дорожньо-транспортну пригоду під час переміщення КТЗ до митного кордону України) та в акті про проведення митного огляду.

Декларантом позивача та позивачем не подано ні до митного органу, ні до суду доказів пошкодження фари транспортного засобу Mercedes Benz V-Klasse 220, придбаного ОСОБА_4 , такі ушкодження відсутні в акті про проведення митного огляду.

Відтак, митний орган правомірно визначив митну вартість автомобіля, виходячи з середньої ціни його продажу в країні придбання 25750 євро, за мінусом вартості інших пошкоджень транспортного засобу, які за експертним висновком склали 9 323,09 євро (крім пошкодження фари). Митна вартість транспортного засобу, виходячи з такого розрахунку відповідача, склала 16 426,91 євро.

В ході розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції, позивачем не представлено належних та допустимих доказів на підтвердження заявленої ним митної вартості транспортного засобу, зокрема щодо підтвердження фактурної вартості та підтвердження наявності пошкоджень у автомобіля.

Частиною першою статті 55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (частина друга статті 55 МК України).

Зазначеним вимогам спірне рішення про коригування митної вартості відповідає, оскільки містить всю передбачену законом інформацію, у графі 33 вказаного рішення зазначені та обґрунтовані причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог статей 54, 55, 57, 58, 368 МК України.

З урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2019/002658/2 від 21.11.2019 Тернопільська митниця ДФС діяла у межах повноважень та у спосіб, передбачений законом, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до статей 9, 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно статті 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Водночас, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, пункт 29).

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що, відповідач правомірно відмовив у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, як наслідок прийняв оскаржене рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Митним кодексом України.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Приведені в апеляційні скарзі доводи, висновку суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 травня 2020 року у справі №500/267/20 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді Н. В. Бруновська
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 18.09.2020р.