Справа № П/320/1032/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 вересня 2020 року м. Київ № П/320/1032/20
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Київській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення
середнього заробітку за час вимушеного прогулу
В С Т А Н О В И В:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області №2699 від 11.12.2019 «Про призначення службового розслідування», яким ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків (посади) заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУ НП в Київській області; визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області №2819 від 26.12.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київські області», яким ОСОБА_1 притягнено до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області №4 о/с від 10.01.2020 «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУ НП в Київській області за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»; поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області; стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 11.01.2020 по день прийняття судового рішення з розрахунку 532,72 грн. за кожен робочий день вимушеного прогулу.
Позов мотивовано протиправністю оскаржуваних наказів, оскільки на момент прийняття наказу №2699 від 11.12.2019 «Про призначення службового розслідування» позивач перебував на лікарняному, що підтверджується відповідними листками непрацездатності, не приступив до виконання службових обов`язків за посадою заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області, не був повідомлений про призначення відносно позивача службового розслідування, що позбавило його права надавати пояснення, подавати відповідні документи, що стосуються обставин справи, подавати клопотання, скарги, знайомитись з матеріалами справи та користуватись правничою допомогою. Також, в обґрунтування позовних вимог позивачем наголошено на відсутності в його діях будь-якого дисциплінарного проступку з огляду на його перебування з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019 на лікарняному, а також на прийнятті відповідачем наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності з порушенням встановленого законом порядку накладення дисциплінарних стягнень.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву.
Відповідачем подано письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначено, що в ході службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни встановлено факти безпідставного невиходу позивача на роботу з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019, що є порушенням вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту Національної поліції України та слугувало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Також, у відзиві зазначено, що надані позивачем довідки про тимчасову непрацездатність видано не відомчою лікарнею та не є підставою для звільнення позивача від служби, оскільки не відповідають формі довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського.
Позивачем подано відповідь на відзив, у якій наголошено на відсутності спростувань у відзиві на позовну заяву мотивів та аргументів, наведених позивачем у позовній заяві, а також зазначено про безпідставність обґрунтувань відповідача, оскільки у період часу з 07.08.2019 по 15.08.2019 позивач перебував на лікуванні в ТОВ «Наркологічний центр «Статус», що підтверджується даними відповідної довідки, у період часу з 02.12.2019 по 11.12.2019 позивач перебував на лікарняному в КНП «Сквирська ЦРЛ», що підтверджується даними відповідного листка непрацездатності. Також, позивачем наголошено на безпідставності посилання відповідача на ненадання позивачем довідок про тимчасову непрацездатність поліцейського, оскільки медичні заклади незалежно від форми власності є рівноправними у видачі листків непрацездатності.
Підготовче судове засідання неодноразово відкладалось на підставі відповідних клопотань представників сторін.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено адміністративну справу до судового розгляду по суті.
Під час судового розгляду позивачем позов підтримано, наголошено на незаконності оскаржуваних наказів з огляду на неознайомлення позивача з наказом про призначення відносно нього службового розслідування та наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, в зв`язку з чим зазначені накази є протиправними та підлягають скасуванню.
Представником відповідача проти позову заперечено з мотивів, наведених у письмовому відзиві на позовну заяву.
На підставі поданих позивачем та представником відповідача письмових клопотань про розгляд справи у порядку письмового провадження, судом вирішено продовжити подальший розгляд справи в письмовому провадженні.
Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.
Згідно послужного списку капітана поліції ОСОБА_1 , з 12.06.2018 позивача призначено на посаду заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 15.06.2018 №318 о/с.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.08.2019 №379 о/с «По особовому складу» капітана поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділення Обухівського відділу поліції, звільнивши з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції, відповідно до абзацу п`ятого пункту 3 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» (як виконання накладеного дисциплінарного стягнення звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України», підстава наказ Головного управління від 09.07.2019 №1442.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 №320/4027/19 визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.07.2019 №1442 в частині, що стосується звільнення ОСОБА_1 з посади, поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 10.12.2019 №667 о/с ОСОБА_1 поновлено з 10.12.2019 на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області.
Начальником Обухівського ВП ГУНП в Київській області підполковником поліції Р. Горбачем на ім`я начальника ГУНП в Київській області подано рапорт від 09.12.2019 про призначення відносно ОСОБА_1 службового розслідування за фактом тривалого перебування на лікарняному.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2712 «Про призначення службового розслідування» призначено службове розслідування за інформацією, викладеною в рапорті начальника Обухівського ВП ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2699 «Про призначення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом неналежного виконання обов`язків окремими працівниками Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області та відсторонено на час проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків (посад) заступника начальника відділу поліції начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 .
За наслідками службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2712 «Про призначення службового розслідування», начальником Головного управління Національної поліції в Київській області полковником поліції А. Нєбитовим затверджено 19.12.2019 висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Обухівського ВП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_1 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 26.12.2019 №2819 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» за порушення службової дисципліни, статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України , затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VIII, що виразилося у безпідставному невиході на службу з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019, на той час слідчого СВ Обухівського ВП ГУНП в Київській області, а на теперішній час заступника начальника ВП начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції.
На підставі зазначеного наказу Головним управлінням Національної поліції в Київській області прийнято наказ від 10.01.2020 №4 о/с «По особовому складу», яким капітана поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції звільнено 10.01.2020 зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту)ю
Вважаючи протиправними накази про призначення службового розслідування, про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та про звільнення з поліції, позивач звернувся з позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі по тексту Закон №580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейських: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді (частина перша).
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції (частина друга).
Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук (частина третя).
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом (частина четверта).
Згідно статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша). Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга).
Згідно статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі по тексту Дисциплінарний статут), службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга).
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2 частини третьої); знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку (пункт 8 частини третьої).
Під час виконання службових обов`язків поліцейський має право, зокрема, вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання (пункт 2 частини шостої); приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці (пункт 3 частини шостої); ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення (пункт 7 частини шостої); робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами (пункт 8 частини шостої); на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань (пункт 10 частини шостої).
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували висновки службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VIII, що виразилось в безпідставному невиході на службу з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019, на той час слідчого СВ Обухівського ВП ГУНП в Київській області, а на теперішній час заступника начальника ВП начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга). Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя). Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта). Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста). Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята).
Як убачається з матеріалів справи, наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2712 «Про призначення службового розслідування» призначено службове розслідування у зв`язку з надходженням від начальника Обухівського ВП ГУНП в Київській області підполковника поліції Р. Горбача рапорту від 09.12.2019 про призначення відносно ОСОБА_1 службового розслідування за фактом тривалого перебування на лікарняному.
Крім того, наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2699 «Про призначення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом неналежного виконання обов`язків окремими працівниками Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області у зв`язку з проведенням комісією Головного управління у період з 09 по 11 грудня 2019 року цільової перевірки стану організації та результатів оперативно-службової діяльності Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області, під час якої виявлено факти неналежного виконання обов`язків окремими працівниками Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області, що виразилось у необґрунтованому прийнятті рішень про закриття кримінальних проваджень та порушень обліково-реєстраційної дисципліни.
При цьому зазначеним наказом на час проведення службового розслідування було відсторонено від виконання службових обов`язків (посад) заступника начальника відділу поліції начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Суд зауважує, що наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 10.12.2019 №667 о/с ОСОБА_1 поновлено з 10.12.2019 на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області, відповідно, на час відсторонення позивача від виконання службових обов`язків 11.12.2019 позивач займав посаду заступника начальника відділу поліції начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області незалежно від дати ознайомлення позивача із наказом про поновлення його на посаді, оскільки фактична реалізація зазначеного наказу є саме датою поновлення позивача на посаді заступника начальника відділу поліції начальника СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області, тобто 10.12.2019, що також підтверджується відповідним записом в послужному списку ОСОБА_1 .
Відповідно до статті 17 Дисциплінарного статуту, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку (частина перша).
Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду (частина друга).
Поліцейський має право ознайомитися та отримати копію наказу про відсторонення його від виконання службових обов`язків (посади) (частина третя).
Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування (частина восьма).
Аналогічні за змістом положення щодо порядку та підстав відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807.
Отже, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є правом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, якщо є підстави вважати, що обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.
На підтвердження перебування на момент прийняття наказу №2699 від 11.12.2019 на лікарняному позивачем додано до позовної заяви листок непрацездатності від 02.12.2018 №920826, виданий комунальним некомерційним підприємством Сквирської районної ради «Сквирська центральна районна лікарня», згідно якого ОСОБА_1 звільнено від роботи з 02.12.2019 по 11.12.2019 включно, та довідку від 12.12.2019 №001655, видану комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської районної ради «Білоцерківська центральна районна лікарня», відповідно до якої ОСОБА_1 звільнено від роботи з 12.12.2019 по 23.12.2019 включно.
Втім, з наявних у матеріалах справи доказів убачається, що на момент прийняття Головним управлінням Національної поліції в Київській області наказу від 11.12.2019 №2699 «Про призначення службового розслідування» у відповідача була відсутня інформація щодо тимчасової непрацездатності позивача, а позивачем не надано суду доказів направлення листка непрацездатності від 02.12.2018 №920826 та довідки від 12.12.2019 №001655 Головному управлінню Національної поліції в Київській області.
Також, з наявних у матеріалах службового розслідування письмових пояснень заступника начальника слідчого відділення Обухівського ВП ГУНП в Київській області Фаєра І.В., начальника Обухівського ВП ГУНП в Київській області Горбача Р.С., заступника начальника ВП начальника СВ Обухівського ВП ГУНП в Київській області Ящука В.О. убачається, що ОСОБА_1 був присутній на роботі з 09.12.2019 по 11.12.2019 та 10.12.2019 отримав «флешку» (особистий ключ) входу до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Крім того, положеннями частини третьої статті 21 Дисциплінарного статуту визначено, що перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
При цьому Дисциплінарним статутом не встановлено заборони щодо відсторонення поліцейського від посади під час перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці.
Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача щодо протиправності наказу №2699 від 11.12.2019 «Про призначення службового розслідування», яким позивача відсторонено від виконання службових обов`язків (посади).
Як убачається з висновку службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.12.2019 №2712 «Про призначення службового розслідування», вказаний висновок затверджено 19.12.2019, тобто в межах місячного строку з дня його призначення керівником.
Згідно висновку, під час службового розслідування встановлено, що наказом Головного управління №379 о/с від 09.08.2019 капітана поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділення Обухівського відділу поліції. Втім, з дня призначення ОСОБА_1 на посаду слідчого Обухівського ВП ГУ на роботі він з`явився лише 09.12.2019. Водночас, у ході проведення службового розслідування встановлено наявність законних підстав відсутності позивача на робочому місці у вказаний період у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю позивача, окрім періодів з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019, щодо яких не підтверджено факти законної відсутності капітана поліції ОСОБА_1 на робочому місці.
Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.08.2019 №379 о/с «По особовому складу» капітана поліції ОСОБА_1 з 09.08.2019 призначено слідчим слідчого відділення Обухівського відділу поліції, звільнивши з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції, відповідно до абзацу п`ятого пункту 3 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» (як виконання накладеного дисциплінарного стягнення звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Наявними у матеріалах службового розслідування доказами підтверджується тимчасова непрацездатність ОСОБА_1 у періоди: з 16.08.2019 по 26.08.2019 (медичне заключення комунального некомерційного підприємства Сквирської районної ради «Сквирська центральна районна лікарня»); з 16.09.2019 по 27.09.2019 включно (листок непрацездатності серії АДС №920501, виданий комунальним некомерційним підприємством Сквирської районної ради «Сквирська центральна районна лікарня»); з 04.11.2019 по 08.11.2019 включно (листок непрацездатності серії АДТ №002726, виданий ТОВ «Медикал Сервіс»); з 08.11.2019 по 17.11.2019 включно (листок непрацездатності серії АДС №920715, виданий комунальним некомерційним підприємством Сквирської районної ради «Сквирська центральна районна лікарня»); з 18.11.2019 по 22.11.2019 включно (листок непрацездатності серії АДТ №002832 виданий ТОВ «Медикал Сервіс»); з 25.11.2019 по 29.11.2019 включно (листок непрацездатності серії АДТ №002837, виданий ТОВ «Медикал Сервіс»).
Крім того, у періоди з 22.08.2019 по 16.09.2019 та з 30.09.2019 по 05.11.2019 ОСОБА_1 знаходився у черговій відпустці за 2018 та 2019 роки відповідно.
Відтак, суд констатує непідтвердження позивачем належними доказами поважності виявлених під час службового розслідування причин його відсутності на робочому місці з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019 з моменту призначення позивача на посаду слідчого СВ Обухівського відділу поліції (09.08.2019) і до моменту його поновлення (10.12.2019) на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області.
На спростування вказаних обставин позивачем додано до позовної заяви довідку від 31.01.2020 № 2, видану ТОВ «Наркологічний центр «Статус», згідно якої ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні (денний стаціонар) в ТОВ «Наркологічний центр «Статус» з 07.08.2019 по 15.08.2019 включно та листок непрацездатності серії АДС №920826, виданий 02.12.2019 комунальним некомерційним підприємством Сквирської районної ради «Сквирська центральна районна лікарня», згідно якого ОСОБА_1 звільнений від роботи з 02.12.2019 по 11.12.2019 включно.
Порядок і умови видачі, продовження та обліку документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, здійснення контролю за правильністю їх видачі визначено Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затверджено наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 №455, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.12.2001 за №1005/6196 (далі по тексту Інструкція №455).
Відповідно до пункту 1.1 Інструкції №455, тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.
Згідно пункту 1.2 Інструкції №455, видача інших документів про тимчасову непрацездатність забороняється, крім випадків, обумовлених п. 1.13, 2.7, 2.16, 2.17, 2.18, 2.19, 2.20, 3.4, 3.16, 6.6..
Таким чином, окрім листка непрацездатності можуть видаватися інші документи про тимчасову непрацездатність лише у випадках, перелічених у пункті 1.2 Інструкції №455, а саме: іноземцям, які тимчасово перебувають на території України і не працюють на підприємствах, в установах і організаціях України, видається витяг з медичної карти амбулаторного чи стаціонарного хворого, де вказується термін тимчасової непрацездатності, якщо інше не передбачено міжнародними угодами (пункт 1.13); особам, направленим фельдшером здоровпункту під час робочої зміни до лікувально-профілактичного закладу, листок непрацездатності видається з моменту звернення у здоровпункт у разі визнання їх тимчасово непрацездатними. Особам, не визнаним тимчасово непрацездатними, лікарем лікувально-профілактичного закладу видається довідка довільної форми з позначкою про час звернення до лікувально-профілактичного закладу, а у випадку, коли працівник звертався в здоровпункт в нічну зміну, видається листок непрацездатності з часу звернення у здоровпункт до закінчення робочої зміни (пункт 2.7); довідка довільної форми, засвідчена підписом головного лікаря і печаткою лікувально-профілактичного закладу, видається особам, які проходять обстеження: - з приводу встановлення причинного зв`язку захворювання з умовами праці, перелік яких затверджується Кабінетом Міністрів України; - за направленням слідчих органів, прокуратури і суду (пункт 2.17); довідка довільної форми, засвідчена підписом завідувача відділення та печаткою лікувально-профілактичного закладу, видається: - у разі тимчасової непрацездатності громадян, які шукають роботу, і безробітних, враховуючи період їх професійної підготовки та перепідготовки; - особам, які проходять обстеження в лікувально-профілактичних закладах за направленням військових комісаріатів; - особам, які проходять додаткове наркологічне обстеження в умовах стаціонару відповідно до пункту 11 Інструкції про профілактичний наркологічний огляд та його обов`язкові обсяги, затвердженої наказом МОЗ України від 28.11.97 №339, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11.12.97 за №586/2390; - особам, які проходять діагностичне обстеження в закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності, за відсутності ознак тимчасової непрацездатності (пункт 2.18); особам, які перебувають під арештом та проходять судово-медичну експертизу, листок непрацездатності не видається (пункт 2.20); якщо дитина продовжує хворіти, то особі, яка здійснює догляд за хворою дитиною, після закінчення максимального терміну листка непрацездатності, передбаченого законодавством України, видається довідка за формою, встановленою МОЗ України (ф. №138/0). Довідка про догляд за хворою дитиною видається до одужання дитини від гострого захворювання або досягнення ремісії у разі загострення хронічного захворювання, з продовженням у порядку, передбаченому п.2.2 цієї Інструкції (пункт 3.4); для догляду за хворим старше 14 років, який знаходиться на стаціонарному лікуванні, згідно з висновком ЛКК про необхідність індивідуального догляду, видається довідка довільної форми, засвідчена підписом головного лікаря та печаткою лікувально-профілактичного закладу (пункт 3.16); жінкам, які не підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, видається довідка форми №147/о «Довідка для призначення і виплати державної допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами жінкам, які не застраховані в системі загальнообов`язкового державного соціального страхування», затвердженої наказом МОЗ України від 18.03.2002 №93, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 09.04.2002 за №346/6634 (пункт 6.6.).
При цьому згідно приписів пункту 2.22 Інструкції №455, тимчасова непрацездатність осіб рядового і начальницького складу засвідчується довідкою органу, у сфері управління якого перебувають заклади охорони здоров`я.
У разі вибору особою рядового і начальницького складу лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи довідка видається відповідно до пункту 1.9 розділу 1 цієї Інструкції.
Порядок видачі довідки у разі захворювання та травми; у зв`язку з доглядом за хворим членом сім`ї, хворою дитиною, дитиною віком до трьох років та дитиною-інвалідом до 18 років у разі хвороби матері або іншої особи, яка доглядає за дитиною; при карантині; у зв`язку з вагітністю і пологами; на період санаторно-курортного лікування має відповідати вимогам цієї Інструкції.
Особам рядового і начальницького складу, які перебувають на лікуванні у зв`язку із захворюванням, пораненням, контузією чи каліцтвом, отриманими під час виконання службових обов`язків, довідка видається до дня закінчення лікування (при сприятливому закінченні лікування) або до дня звільнення з органу управління (підрозділу) за станом здоров`я (при несприятливому перебігу лікування) за висновками військово-лікарської експертизи.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що особам рядового і начальницького складу у разі вибору ними лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи має видаватись на загальних підставах листок непрацездатності за виключенням випадків, перелічених у пункті 1.2 Інструкції №455.
Оскільки довідка ТОВ «Наркологічний центр «Статус» від 31.01.2020 № 2, видана позивачу про тимчасову його непрацездатність з підстав, не передбачених пунктом 1.2 Інструкції №455, зазначена довідка не може вважатись належним доказом поважності причин відсутності позивача на робочому місці з 09.08.2019 по 15.08.2019. За висновком суду, таким доказом може бути лише листок непрацездатності, що відповідатиме положенням пунктів 1.1 та 1.2 Інструкції №455.
Крім того, зазначену довідку суд не може взяти до уваги в якості належного доказу поважності причин відсутності позивача на робочому місці з 09.08.2019 по 15.08.2019, оскільки довідка заповнена без дотримання вимог Інструкції №455 та з огляду на ту обставину, що вказана довідка видана в січні 2020 року за серпень 2019 року, при тому, що про тимчасову непрацездатність позивача у період з 21.06.2019 по 06.08.2019 позивачу видавались листки непрацездатності та довідки про тимчасову непрацездатність встановленого зразка та у відповідності до хронологічного порядку звільнення позивача від роботи (послідовно).
Вказана обставина, на переконання суду, ставить під сумнів достовірність довідки «Наркологічний центр «Статус» від 31.01.2020 № 2 в якості доказу.
Також, судом враховано, що в ході проведення відповідачем службового розслідування у відповідача була відсутня інформація щодо тимчасової непрацездатності позивача у періоди з 09.08.2019 по 15.08.2019 та з 02.12.2019 по 08.12.2019, а позивачем не надано суду доказів направлення довідки «Наркологічний центр «Статус» від 31.01.2020 № 2 та листка непрацездатності серії АДС №920826 Головному управлінню Національної поліції в Київській області.
При цьому, з метою спростування факту безпідставного невиходу на службу ОСОБА_1 09.12.2019 було подано до служби кадрового забезпечення Обухівського ВП листки непрацездатності серед яких довідка «Наркологічний центр «Статус» від 31.01.2020 № 2 та листок непрацездатності серії АДС №920826 не містились.
Таким чином, встановлені у висновку службового розслідування, за наслідками якого прийнято спірні накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, факти безпідставної відсутності позивача на службі у період з 09.08.2019 по 15.08.2019 суд вважає підтвердженими наявними у матеріалах справи доказами.
Щодо тверджень позивача про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, яке полягало у неознайомленні позивача із призначенням відносно нього службового розслідування, чим позбавлено позивача можливості користуватися правовою допомогою, подавати клопотання та скарги, ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування, суд вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018№893, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, не передбачено обов`язку ознайомлювати поліцейського, відносно якого призначається службове розслідування, із наказом про призначення службового розслідування.
При цьому, як убачається з наявного у матеріалах службового розслідування акта від 19.12.2019 №3550/109/12 про відмову від надання пояснень, інспектором ВІОС УКЗ ГУНП в Київській області капітаном поліції Бойко С.М. в присутності т.в.о. начальника сектору кадрового забезпечення Обухівського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції Каністяпа Ю.М., старшого слідчого ОМВ СУ ГУНП в Київській області капітана поліції Чередніченко Ю.О. було запропоновано заступнику начальника відділу поліції начальнику слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітану Федорчуку О.В. надати пояснення з приводу невиходу його на службу з 09.08.2019 по 08.12.2019, втім, ОСОБА_1 від надання пояснень відмовився та був повідомлений про проведення відносно нього службового розслідування.
Також, за висновком суду, про обізнаність ОСОБА_1 щодо проведення відносно нього службового розслідування свідчить той факт, що ним подавались 09.12.2019 до служби кадрового забезпечення Обухівського ВП ГУ листки непрацездатності на спростування факту безпідставного невиходу на службу.
Відтак, з огляду на ту обставину, що позивачу було відомо про призначення відносно нього службового розслідування, позивача не було позбавлено прав приймати безпосередню участь у проведенні службового розслідування, надавати пояснення, подавати відповідні документи, що стосуються обставин справи, подавати клопотання, скарги, знайомитись з матеріалами справи та користуватись правничою допомогою.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (частина перша).
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина друга).
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя).
Згідно статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя).
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника (частина четверта).
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома).
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма).
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення (частина дев`ята).
Як убачається з висновку службового розслідування, під час службового розслідування не встановлено наявності пом`якшуючих чи обтяжуючих обставин.
Згідно службової характеристики ОСОБА_1 та атестаційних листів, наявних в його особовій справі, позивач характеризується позитивно.
За час проходження служби мав дисциплінарні стягнення у вигляді зауважень, догани, звільнення з посади, частину з яких знято та скасовано в судовому порядку.
З наявних у матеріалах справи доказів убачається, що фактично порушення позивачем службової дисципліни у вигляді невиходу на службу співпало з застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області та призначення позивача на посаду слідчого слідчого відділення Обухівського відділу поліції.
Втім, не зважаючи на визнання протиправним та скасування в подальшому в судовому порядку наказу ГУНП в Київській області, яким позивача було звільнено з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області, позивач був зобов`язаний дотримуватись службової дисципліни на іншій посаді, на яку його було призначено у зв`язку зі звільненням з займаної посади.
Водночас, як встановлено судом, позивач безпідставно не виходив на службу з 09.08.2019 по 15.08.2019, що свідчить про обґрунтованість висновків службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, вимог статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту, та обґрунтованість застосування до позивача наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 26.12.2019 №2819 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Статтею 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу (частина перша).
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування (частина друга).
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення (частина третя).
Висновок службового розслідування затверджено 19.12.2019, наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції прийнято 26.12.2019, тобто з дотриманням вимог статті 21 Дисциплінарного статуту.
Відтак, з огляду на встановлені судом обставини справи та правове регулювання спірних відносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог щодо протиправності наказів Головного управління Національної поліції в Київській області №2699 від 11.12.2019 «Про призначення службового розслідування», №2819 від 26.12.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київські області», №4 о/с від 10.01.2020 «По особовому складу», відповідно, у задоволенні позову слід відмовити.
Щодо строків звернення до суду, то суд вважає, що позивачем дотримано місячний строк, встановлений статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України для подання позову про оскарження наказів Головного управління Національної поліції в Київській області №2699 від 11.12.2019 «Про призначення службового розслідування», №2819 від 26.12.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київські області», №4 о/с від 10.01.2020 «По особовому складу», оскільки зі змістом зазначених наказів позивач фактично ознайомився 03.01.2019, про що свідчить розписка позивача про ознайомлення на цих наказах, водночас з позовом до суду позивач звернувся 03.02.2020, про що свідчить дата оформлення поштового відправлення, в якому надійшла позовна заява.
Відповідачем не надано доказів понесення ним судових витрат, тому судові витрати присудженню не підлягають.
Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Позивач ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач Головне управління Національної поліції в Київській області (ідентифікаційний код 40108616, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.
Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення 17 вересня 2020 року.