Справа № 761/13062/20
Суддя: Фролова І. В.
Дата ухвалення: 2020-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/252/2020
У Х В А Л А

про залишення адміністративного позову без руху

05 червня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Поліцейського капрала поліції 4-го батальйону, 4-і роти Пальчика Ігоря Віталійовича про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва в порядку адміністративного судочинства з даним позовом.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 160 КАС України.

Відповідно до п.5 ч.5 ст. 160 КАС України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак позивачем не надано жодних належних доказів, оскільки, долучені документи до матеріалів адміністративної справи не містять підпису позивача або уповноваженого представника з датою такого посвідчення.

Відповідно до п.6 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві позивач повинен зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору.

Відповідно до п.7 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві позивач повинен зазначити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно з п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві повинно бути зазначено перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У відповідності до п.9 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Однак, зі змісту позову не зрозуміло, які саме права позивача - ОСОБА_1 порушив відповідач. А тому, необхідно уточнити, які саме права та інтереси ОСОБА_1 були порушенні відповідачем, а з огляду на це і уточнити сторону позивача та позовні вимоги.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.ст. 1, 2 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Згідно положень статей Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Такої самої позиції притримується Верховний Суд у своїй постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 року.

Так, у зазначеній постанові колегія Великої Палати Верховного Суду прийшла до наступного висновку.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Частиною 4 ст. 46 КАС України передбачено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно п. 9 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Варто зазначити, що інспектор, дії якого оскаржуються, є посадовою особою, який працює в юридичній особі - Департаменті патрульної поліції, який з огляду на характер спірних правовідносин має бути відповідачем у справі. При цьому, Управління патрульної поліції у м. Києві є лише структурним підрозділом Департамента патрульної поліції.

Водночас, суд, враховуючи вимоги ст. 48 ч. 3 КАС України, має право заміняти відповідача лише згодою позивача.

На підставі вищевикладеного, позивачу необхідно зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору; зазначити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; уточнити, які саме права та інтереси ОСОБА_1 були порушенні відповідачем, а з огляду на це і уточнити сторону позивача та позовні вимоги; сплатити судовий збір, уточнити відповідачів у справі, зазначивши їх дані в позовній заяві відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України та надати заяви у відповідності до ч. 1 ст. 161 КАС України.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 169 КАС України).

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 4, 25, 161, 169 КАС України,-

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Поліцейського капрала поліції 4-го батальйону, 4-і роти Пальчика Ігоря Віталійовича про скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: