Справа № 520/10236/2020
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питань залишення позовної заяви без розгляду

14 вересня 2020 р. Справа № 520/10236/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Бондарь О.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Тимошенка Д.В.,

представника відповідача - Маслоша С.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні у місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду заяву представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 520/10236/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_1 (надалі за текстом ОСОБА_1 , позивач) звернувся 04.08.2020 до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (надалі за текстом ГУНП в Харківській області, відповідач), в якому просить суд:

- визнати неправомірним та скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 240 о/с від 08.08.2019 про відстрочення ОСОБА_1 відповідно до ч.1 ст.70 Закону України "Про Національну поліцію", ст.17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції в Харківській області (, вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) моральну шкоду в зв`язку з неправомірним звільненням, в розмірі 100000 (сто тисяч) грн..

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.08.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу у підготовче засідання. Також, вказаною ухвалою суду попереджено представника позивача, що розгляд питання щодо пропуску звернення до суду буде вирішено в підготовчому судовому засіданні.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 31.08.2020 за вх. № 01-26/65586/2020 від представника ГУНП в Харківській області надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України, оскільки на думку представника відповідача позивачем пропущений строк звернення до суду, який унормований ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України).

Окрім того, в обґрунтування вищевказаної заяви вказано, що наказ про відсторонення було доведено до старшого лейтенанта ОСОБА_1 , що підтверджується довідкою складеною 25.08.2020 за підписом начальника сектору кадрового забезпечення Слобідського ВП ГУНП в Харківській області. Таким чином, з дати ознайомлення ОСОБА_1 з наказом ГУНП в Харківській області від 08.08.2019 № 240 о/с пройшло 11 (одинадцять) місяців.

Також, представник відповідача вказав, що позивач на свій позов у справі № 520/9929/19 отримав відзив та додані до нього документи: копію послужного списку із якого вбачається, що позивач був відсторонений від виконання службових обов`язків на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 08.08.2019 № 240 о/с; копію витягу з наказу ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с про відсторонення.

Крім того, відповідач зазначає, що в березні 2020 року позивач звернувся до ГУНП в Харківській області з рапортом та просив ознайомити його з наказом про відсторонення та надати його завірену копію. Листом ГУНП в Харківській області від 17.03.2020 за вих. № П-1770/119/12/02-2020 позивачу направлено копію витягу з наказу від 08.08.2019 № 240 о/с з опискою у даті видання, а саме зазначено 07.08.2019.

Отже, на думку представника відповідача, позивач пропустив строки звернення за захистом порушеного права та позовні вимоги підлягають залишенню без розгляду, визнавши причини пропуску строку не поважними.

У підготовче засідання призначене на 31.08.2020 о 14:30 год., представник Головного управління Національної поліції в Харківській області прибув, заяву про залишення позову без розгляду на підставі ч.3 ст. 123 КАС України підтримав, просив суд задовольнити з підстав та мотивів викладених в ньому та як внаслідок справу №520/10236/2020 залишити без розгляду.

У підготовче засідання призначене на 31.08.2020 року о 14:30 год., позивач та уповноважений представник останнього прибули, щодо заяви представника відповідача від 31.08.2020 про залишення позовної заяви без розгляду - заперечували. Крім того, просили суд відкласти розгляд справи на іншу дату з метою надання письмових пояснень з означеної заяви.

Враховуючи заяву представника відповідача від 31.08.2020 про залишення позовної заяви без розгляду та клопотання позивача та уповноваженого представника останнього про надання часу для підготовки обґрунтувань, у підготовчому засіданні призначеного на 31.08.2020 о 14:30 год., оголошено перерву, з метою надання позивачу/представнику позивача часу для надання письмових пояснень з підстав заявленої заяви відповідача.

Частиною 7 ст. 243 КАС України, встановлено, що ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

14.09.2020 року за вх.№01-26/69072/2020 з боку представника позивача до канцелярії суду надійшло заперечення на заяву відповідача про залишення позову без розгляду від 31.08.2020 року, вмотивовано тим, що про існування наказу ГУНП в Харківській області № 240 о/с від 08.08.2019 про відсторонення ОСОБА_1 , відповідно до ч. 1 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», ст.17 Дисциплінарного статуту НПУ від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019, представнику ОСОБА_1 адвокату ОСОБА_2 та самому позивачу стало відомо тільки 01.07.2020.

У підготовче засідання призначене на 14.09.2020 о 10:00 год., позивач та уповноважений представник останнього прибули, щодо заяви представника відповідача від 31.08.2020 про залишення позовної заяви без розгляду - заперечували, з підстав та мотивів викладених у запереченнях на заяву про залишення позову без розгляду.

У підготовче засідання призначене на 14.09.2020 о 10:00 год., представник Головного управління Національної поліції в Харківській області прибув, заяву про залишення позову без розгляду на підставі ч.3 ст. 123 КАС України підтримав, просив суд залишити позовну заяву - без розгляду.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, розглянувши заяву представника відповідача від 31.08.2020 та заперечення представника позивача від 14.09.2020, зазначає наступне.

Так, відповідно до положень п. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із п. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч. 3 ст. 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, у відповідності до приписів ст. 122 КАС України, для вирішення питання про правильність застосування судом першої інстанції строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Таким чином, законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

У випадку пропуску строку на звернення до суду, підставами для визнання поважними причин пропуску строку є лише наявність обставин, які об`єктивно непереборні, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, підтверджені належними доказами.

В той же час, відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, зі змісту позову встановлено, що при зверненні до суду позивачем оскаржується наказ Головного управління Національної поліції у Харківській області від 08.08.2019 року № 240 о/с, згідно яким старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків та відповідно до вимог ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах даної категорії встановлюється місячний строк.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що протиправність наказу ГУНП в Харківській області № 240 о/с від 08.08.2019 про відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019 полягає у тому, що йому неправомірно невиплачена заробітна плата в розмірі 50% у період з 08.08.2019 по 04.09.2019 в зв`язку з відстороненням його від виконання службових обов`язків, хоча службове розслідування закінчилось 14.08.2019. Отже, спірний наказ є таким, що порушує його права та законні інтереси та підлягає скасуванню.

Водночас, інша позовна вимога позивача є похідною від даної позовної вимоги.

В ході розгляду даної справи (520/10236/2020), судом встановлено, що однією з вимог позивача, а саме ОСОБА_1 у межах справи № 520/9929/19 було зобов`язання ГУНП в Харківській області на користь ОСОБА_1 нарахувати і виплатити грошове забезпечення в розмірі 50% заробітної плати в період з 08.08.2019 по 04.09.2019, в зв`язку з невиплатою повного грошового забезпечення за цей період, через відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків.

Під час розгляду Харківським окружним адміністративним судом справи 520/9929/19 було встановлено, що: "07.08.2019 дільничного офіцера поліції СППП Слобідського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 наказом ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с було відсторонено від виконання службових обов`язків."

Суд розглядаючи позовні вимоги в цій частині прийшов до висновку, що: "оскільки доказів оскарження ОСОБА_1 наказу ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с до матеріалів справи та до суду не надано, обставин, які могли б вказувати на його протиправність позивачем не зазначено, а судом під час розгляду справи не встановлено, тому підстави для задоволення позову в цій частині відсутні."

Тобто позивачу та його представнику було достеменно відомо про існування спірного наказу на час формулювання позовних вимог, розгляду справи та отримання повного тексту рішення від 04.02.2020 (повний текст рішення виготовлений 14.02.2020 року) у зазначеній справі та скориставшись судовим захистом уповноважений представник позивача діючи в інтересах позивача звернувся до суду з даним позовом лише у серпні 2020 року (04.08.2020 року), тобто поза межами строку звернення до суду.

Крім того, з комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_1 27.04.2020 року звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив суд визнати неправомірним та скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 наказ ГУНП в Харківській області №240 о/с від 07.08.2019 про відсторонення ОСОБА_1 відповідно до ч. 1 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», ст.17 Дисциплінарного статуту НПУ, від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування, з 08.08.2019.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року по справі №520/5423/2020 клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області задоволено. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування наказу залишено без розгляду.

Під час розгляду Харківським окружним адміністративним судом в межах справи 520/5423/2020 було встановлено, що: "У позовній заяві позивач зазначає, що про існування наказу № 240 о/с від 07.08.2019 позивачу стало відомо тільки 28.03.2020, після звернення до відповідача з письмовою заявою. Позивач у відповіді на відзив стверджує, що він вважав, що його відсторонено від виконання службових обов`язків не у спосіб передбачений законом. Тобто без видання наказу про відсторонення.

Проте суд не погоджується з такими твердженнями позивача оскільки як вже встановлено судом при розгляді справи 520/9929/19 позивачу було відомо про відсторонення його від виконання службових обов`язків саме наказом ГУНП в Харківській області від 07.08.2019 № 240 о/с.".

За таких обставин суд вважає, що позивачем не надано достатніх доказів, які б свідчили про неможливість звернення до суду протягом строку визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України.

Слід також звернути увагу, що Верховний Суд в своїх постановах від 22.01.2020 справа №620/1982/19 та від 04.12.2019 справа № 815/2681/17 зазначав, що під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії (спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби) застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норм спеціального процесуального закону.

Також необхідно зазначити, що Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PEREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94; CASE OF KREUZ v. POLAND № 28249/95).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

При цьому суд звертає увагу, що початком строку звернення до суду є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Оскільки, дане поняття за своєю суттю є оціночним, тому суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

Європейський суд з прав людини у справі Пономарьов проти України зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

При цьому підставами для визнання причин пропуску строку звернення із позовом поважними, визнаються лише обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Проте, позивачем не надано належних та достатніх доказів, які б засвідчували факт наявності об`єктивно непереборних обставин, які унеможливлювали звернення до суду у встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, підстави пропуску цього строку, вказані позивачем у своїй заяві суд не визнає поважними, відтак позов підлягає залишенню без розгляду.

В силу п. 1 ч. 2 ст. 183 КАС України передбачено постановлення за результатами підготовчого провадження ухвали про залишення позову без розгляду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, заява представника відповідача від 31.08.2020 року про залишення позовної заяви без розгляду є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню.

Суд роз`яснює, що відповідно до частини 4 статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Частиною 3 ст. 240 КАС України встановлено, що про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 180, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду у справі №520/10236/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 18 вересня 2020 року.

Суддя Ю. О. Супрун