Справа № 300/2323/20
Суддя: Гундяк В.Д.
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
"21" вересня 2020 р. Справа № 300/2323/20
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі головуючого Гундяка В.Д. розглянувши матеріали адміністративного позову за позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держслужби про визнання протиправними та скасування рішень,-
В С Т А Н О В И В:
14.09.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Галицької митниці Держслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості UA206080/2019/000404/2 від 18.06.2019 року та картки відмови в прийнятті митної декларації.
Разом з тим подав заяву про поновлення строків звернення до суду, в якій зазначив, що йому не було відомо про оскаржувані рішення, оскільки всі дії з митного оформлення транспортного засобу вчиняв брокер на підставі довіреності, а позивач здійснював лише фінансування митних платежів. Також зазначив, що дізнався про порушення своїх прав та даним рішенням та карткою відмови з листа, отриманого на свій запит 27.01.2020 року №7.4-08-15/12/2071.
Розглянувши матеріали позову, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Виходячи з наведеного, відповідно до системного аналізу приписів ст.ст.122, 123 КАС України суди повинні вживати всіх заходів щодо недопущення зловживання позивачем правом на звернення до суду із позовом після закінчення строків, установлених законом.
Крім того суд враховує, що за змістом статті 122 КАС України законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Таким чином формулювання загального правила щодо початку перебігу строку, визначеного ст.122 КАСУ, пов`язане не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про ці обставини. Тобто для визначення факту пропуску строку звернення до суду важливими є як об`єктивні (дата порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) фактори.
День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.
Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому повинна слід тлумачити хоч як і не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав, проте в усіх випадках - як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 заявлено позовну вимогу про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості UA206080/2019/000404/2 від 18.06.2019 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2019/000508.
Таким чином, на переконання суду, позивач 18.06.2019 року дізнався (чи повинен був дізнатися) про порушення його прав оскаржуваним рішенням, а відтак строк звернення до суду з даним позовом закінчився, з урахуванням вимог.ч.6 ст.120 КАСУ, 18.12.2019 року.
Одночасно суд відхиляє твердження позивача, викладене ним у заяві про поновлення строків звернення до суду, що про порушення його прав рішенням про коригування митної вартості UA206080/2019/000404/2 від 18.06.2019 року йому стало відомо 27.01.2020 року після отримання листа № 7.4-08-15/12/2071 на свій запит, оскільки на переконання суду ОСОБА_1 повинен був дізнатись про порушення його прав безпосередньо після прийняття оскаржуваних рішень, так як у позивача не було жодних перешкод дізнатись про обставини, викладені у вищезазначеному листі відразу після проведення митного оформлення.
За таких обставин даний позов про визнання протиправними та скасування рішення UA206080/2019/000404/2 від 18.06.2019 року подано з пропуском строку звернення до суду більш ніж та 9 місяців.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Разом з тим пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом. При цьому Європейський суд з прав людини стверджує, що таке право не є абсолютним та може бути обмежено, що допускається, оскільки право на доступ за своєю природою вимагає регулювання державою (Кунерт проти Польщі (заява № 8981/14)).
При цьому, суд звертає увагу на те, що термін, позовна давність, вжитий Європейським судом з прав людини, в змісті КАС України беззаперечно слід розуміти як строк звернення до адміністративного суду відповідно до неодноразово висловленої ЄСПЛ позиції щодо внутрішньої кваліфікації права, наслідком якої є розмежування юрисдикцій.
Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з обов`язкових умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та перешкоджає зловживанню правом доступу до суду.
Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивної можливості своєчасно дізнатися про порушення своїх прав оскарженими рішеннями та звернутися за їх захистом без пропуску строку звернення до суду, або в крайньому разі з незначним пропуском встановленого строку.
Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Отже, наслідком пропущення процесуальних строків є повернення позовної заяви. Виключенням з цього правила є факт визнання судом причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Як слідує з системного аналізу вищезазначених процесуальних норм, у відповідності до приписів ч.2 ст.19 Конституції України суд не вправі поновити строк звернення до суду за відсутності поважних причин пропуску такого строку.
Суд не приймає до уваги, доводи позивача в поданій ним заяві про поновлення строків звернення до суду щодо поважності пропуску строку, з підстав, що обставини не були йому відомі, так як всі дії вчиняв брокер на підставі довіреності, відповідно до змісту позовної заяви єдиною підставою позову є незгода з визначеним розміром митних платежів в той час як ОСОБА_1 підтвердив, що ним особисто здійснювалась сплата цих платежів, тобто фактично про заявлену протиправність оскаржених рішень позивач беззаперечно повинен був дізнатись в момент доведення до його відома розміру встановлених платежів, жодних інших причин пропуску строку звернення до суду позивачем не наведено.
Відтак такі обставини обґрунтовано позбавляють суд можливості поновити в даному випадку строк звернення до суду.
Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України суд своєю ухвалою повертає позовну заяву, з підстав, визначених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
З урахуванням викладеного позовну заяву слід повернути.
На підставі наведеного та керуючисьч.2 ст. 19 Конституції України, ч.2 ст. 6, статтями 122, 123, п.9 ч.4 статті 169 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Галицької митниці Держслужби про визнання протиправними та скасування рішення повернути позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.
Згідно ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).
Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з 21.09.2020 року, як з дня складення повного судового рішення.

Суддя Гундяк В.Д.