Справа № 522/15984/20
Суддя: Свячена Ю. Б.
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/455/20
УХВАЛА

про залишення без руху

21 вересня 2020 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Свячена Ю.Б., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора 1 бат. 2 рота лейтенанта поліції Жилко Євгенія Володимировича про скасування постанови серії ЕАМ № 3112581 про адміністративне правопорушення від 10 вересня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Інспектора 1 бат. 2 рота лейтенанта поліції Жилко Євгенія Володимировича про скасування постанови серії ЕАМ № 3112581 про адміністративне правопорушення від 10 вересня 2020 року.

Вирішуючи питання про прийняття справи до провадження суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 року, Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13.12.2016 року, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною п`ятою статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі на 01.01.2020 року, котрий складає 2102.00 грн., тому за подання даного позову підлягає сплаті судовий збір в розмірі 420.40 грн.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Крім того, дослідивши з позову та доданих до нього документів вбачається, що позовна заява подана з порушенням вимог КАС України.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року по справі № 724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення по справі за згодою позивача може замінити належним відповідачем первісного відповідача.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме Інспектор 1 бат. 2 рота лейтенант поліції Жилко Євгеній Володимирович.

В даному випадку інспектор поліції або структурний підрозділ Національної поліції, в якому проходить службу такий інспектор поліції, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Проте, в даних спірних правовідносинах ані Департамент патрульної поліції України, ані структурний підрозділ Управління патрульної поліції в Одеській області до участі у справі в якості належного відповідача позивачем залучені не були, тому позивачу слід уточнити склад відповідачів, направивши до суду уточнену позовну заяву із додатками у необхідній кількості примірників для їх вручення сторонам.

У відповідності до ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява повинна містити:

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Проте, позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України та позивачем не виконано вимоги ст. 94 КАС України, зокрема, в позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, копії документів, що додані до заяви не засвідчені належним чином та не зазначено адресу відповідача.

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст. 160, 161 КАС України.

Статтею 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тож позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 420.40 грн., уточнити коло відповідачів, зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, копії документів, що додані до заяви засвідчити належним чином, зазначити адресу відповідача. Уточнену позовну заяву разом з долученими документами необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 241, 248 КАС України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора 1 бат. 2 рота лейтенанта поліції Жилко Євгенія Володимировича про скасування постанови серії ЕАМ № 3112581 про адміністративне правопорушення від 10 вересня 2020 року залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 420.40 грн., уточнити коло відповідачів, зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, копії документів, що додані до заяви засвідчити належним чином, зазначити адресу відповідача.

Реквізити суду на оплату судового збору :

Отримувач коштівУК у м.Одесі/Приморський р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)38016923
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0015008
Код класифікації доходів бюджету22030101

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.Б. Свячена