Справа № 560/4244/19
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4244/19
РІШЕННЯ

іменем України

10 вересня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С.

за участю:секретаря судового засідання Данилюк К.Б. представників сторін
розглянувши адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, у якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 18.11.2019 року № Ф- в сумі 9545,14 грн., рішення від 18.11.2019 року № про застосування штрафних санкцій в сумі 954,51 грн., а також визнати протиправною бездіяльність стосовно невідображення у акті перевірки №0102/22-01-33-03/ НОМЕР_1 від 17.10.2019 року достовірних даних про завищення позивачем сплати єдиного соціального внеску за 2017 рік на суму 24601,74 грн.

Також просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "ПН" № від 18 листопада 2019 року про застосування штрафної санкції з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) в сумі 7902,50 грн. та визнати протиправними дії щодо нарахування пені з податку на додану вартість в сумі 7289,18, з податку на доходи фізичних осіб в сумі 1150,23 грн. та з військового збору в сумі 95,85 грн. Крім того, просить зобов`язати відповідача відкоригувати дані інтегрованої картки платника - податків фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на порушення відповідачем вимог податкового законодавства, які полягали у протиправному нарахуванні пені на суми грошових зобов`язань з різних видів податків, які платник виконав самостійно та у встановлений строк, у не відображенні у акті перевірки факту переплати позивачем ЄСВ, яка могла у подальшому впливати на обсяг визначених зобов`язань з ЄСВ та погасити частину заборгованості за наступний період. Також виходить з того, що оскаржене податкове повідомленняя-рішення є протиправним через недоведення відповідачем факту несвоєчасної реєстрації позивача платником ПДВ, що призвело до нереєстрації ним податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2017 року по 09.01.2017 року.

Провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження.

В подальшому суд перейшов до розгляду адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, запропонував позивачу надати до суду належним чином завірені копії Z-звітів та книги обліку розрахункових операцій за період з 01.01.2017 року по 09.01.2017 року.

Розгляд справи неодноразово відкладався, як за клопотаннями сторін, так і у зв`язку з введеними карантинними обмеженнями.

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області подані відзиви на позовну заяву та заяву про збільшення позовних вимог, у яких у задоволенні позову просить відмовити.

Покликається на те, що позивач несвоєчасно сплатив єдиний внесок за 2018 рік, а інформація про наявність переплати по єдиному внеску в інтегрованій картці платника у податкового органу відсутня. У зв`язку з несплатою єдиного внеску було прийняте рішення (вимога) про сплату недоїмки в сумі 9545,14 грн. та рішення про застосування штрафних санкцій в сумі 954,51 грн. за донарахування своєчасно не нарахованого єдиного внеску, відтак вважає, що оскаржувані вимога та рішення є правомірними.

Зазначає, що податковим органом було встановлено, що у зв`язку із перевищенням допустимого обсягу оподатковуваних операцій позивач був зобов`язаний у період з 01.01.2017 по 09.01.2017 року бути зареєстрованим платником ПДВ, чого ним зроблено не було. Свідоцтво платника ПДВ отримане 10.01.2017 року, відтак контролюючим органом відповідно до вимог п.183.10 ст.183 ПКУ та на підставі первинних та бухгалтерських документів встановлено обсяг отриманого доходу позивачем за період, в якому він не був зареєстрованим платником ПДВ, однак проводив реалізацію продукції. Оскільки позивач не склав та не зареєстрував в ЄРПН податкові накладні за щоденними підсумками операцій при здійсненні постачання товарів кінцевим споживачам (які не є платниками податку), розрахунки за які проведені через реєстратори розрахункових операцій у період з 01.01.2017 по 09.01.2017 року, контролюючим органом прийняте податкове повідомлення-рішення форми "Р" №, яким збільшено суму грошового зобов`язання по податку на додану вартість, яке позивачем не оскаржується, грошове зобов`язання сплачено. У той же час, у зв`язку із виявленим порушенням Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області застосовані штрафні санкції та нарахована пеня, з чим позивач не погодився.

Від позивача надійшли відповіді на відзиви Головного управління ДПС у Хмельницькій області у яких він покликається на те, що у період з 01.01.2017 року по 09.01.2017 року позивач не мав можливості ні скласти ці податкові накладні, ні зареєструвати їх у ЄРПН, оскільки не був платником податку на додану вартість, що виключає можливість застосування штрафу. Зазначає, що постачання товарів покупцям - неплатникам податку на додану вартість не впливає на результати податкового обліку цих покупців та не призводить до негативних наслідків для бюджету чи будь-яких третіх осіб.

Крім того позивач зазначає, що грошові зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 23707,50 грн., з податку з доходів фізичних осіб на загальну суму 31500,00 грн., з військового збору на загальну суму 2625,02 грн. були своєчасно погашені, а тому підстави для нарахування пені у відповідача були відсутні.

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області надано інтегровану картку платника ОСОБА_1 по коду класифікації доходів бюджету №71040000 за 2017-2019 роки.

Від податкового органу надійшли додаткові пояснення, відповідно до яких оскаржене податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області форми "ПН" № від 18.11.2019 року про застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафних санкцій з податку на додану вартість в сумі 7902,50 грн. 03.09.2020 року було відкликане у зв`язку із внесенням змін до Податкового кодексу України згідно із Законом України від 16.01.2020 р. №466-ІХ, зокрема до пункту 73 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання щодо відкликаного рішення та можливість закриття провадження в частині таких позовних вимог.

Представники сторін не заперечували щодо закриття провадження у справі в частині цих вимог.

10 вересня 2020 року суд закрив провадження у справі в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області форми "ПН" № від 18.11.2019 року про застосування штрафних санкцій з податку на додану вартість на суму 7902, 50 грн.

Від представника позивача під час розгляду справи по суті надійшла заява про уточнення позовних вимог ( фактично про зміну предмету позову в частині), у задоволенні якої було відмовлено.

В судових засіданнях позивач підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві, заяві про збільшення позовних вимог та відповідях на відзиви Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечує з підстав, викладених у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив, просить відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з жовтня 2015 року зареєстрований фізичною особою-підприємцем, перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у Хмельницькій області, здійснюючи господарську діяльність у сфері роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

Позивач з 10.01.2017 року зареєстрований платником податку на додану вартість.

Головним управлінням ДФС у Хмельницькій області у період з 19.09.2019 р. по 02.10.2019 р. проведено документальну планову виїзну перевірку з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, дотримання законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, виконання вимог валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 року по 31.12.2018 року.

За результатами перевірки складений акт про результати документальної планової виїзної перевірки за №0102/2201-01-33-03/ НОМЕР_1 від 17.10.2019 року. Перевіркою встановлені порушення вимог Податкового кодексу України.

За результатами перевірки прийняті податкові повідомлення-рішення:

- № від 18.11.2019 року про визначення грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 23707,50 грн.;

- № від 18.11.2019 року про визначення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, на загальну суму 31500,00 грн.,

- № від 18.11.2019 року про визначення грошового зобов`язання з військового збору на суму 2625,02 грн.

Зазначені податкові повідомлення-рішення надіслані позивачу рекомендованим листом із повідомленням про вручення та отримані ним 19.11.2019 року, що підтверджується поштовим повідомленням №710. Зазначені грошові зобов`язання добровільно сплачені позивачем 27.11.2019 року, що не заперечується відповідачем і ним не спростовується.

Крім того відповідачем були прийняті вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ від 18.11.2019 року № Ф- в сумі 9545,14 грн. та рішення від 18.11.2019 року № про застосування штрафних санкцій в сумі 954,51 грн.

Судом встановлено, що донараховані контролюючим органом грошові зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, військового збору, визначені у вищевказаних податкових повідомленнях - рішеннях, були сплачені позивачем протягом строку, встановленого ПК України.

ГУ ДПС у Хмельницькій області після вказаної сплати грошових зобов`язань було нараховано пеню з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) за платежем 00 в сумі 7289,18 грн., з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування за платежем 00 в сумі 1150,23 грн. та з військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування за платежем 00 - в сумі 95,85 грн.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Підпунктом 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України зазначено, що податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк)

Пеня - це сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки (підпункт 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (підпункт 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до пункту 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження. Таким чином, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України (у редакції, чинній станом на момент прийняття податкових - повідомлень рішень) нарахування пені розпочинається при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом.

Як зазначив Верховний суд у постанові від 19.02.2019 року у справі № 825/999/17 ( щодо аналогічних правовідносин) статтею 129 ПК України в редакції, чинній з 01.01.2017, не встановлено нарахування пені у разі виявлення контролюючим органом заниження податкових зобов`язань на суму такого заниження та за весь період заниження.

Водночас, положення статті 129 ПК України визначають в якості підстави нарахування пені порушення строків погашення податкового боргу.

Об`єктом застосування пені є саме погашена сума податкового боргу, яка в розумінні пункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, є сумою узгодженого грошового зобов`язання, несплаченою платником податків у встановлений цим Кодексом строк.

Вказані положення ПК України кореспондуються з вищенаведеними положеннями підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України, оскільки також встановлюють правило, що нарахування пені можливе лише у разі несплати податкового зобов`язання до дня настання строку його погашення.

Отже при сплаті зобов`язання до вказаного дня нарахування пені не може бути розпочато у зв`язку з ненастанням граничного строку погашення податкового зобов`язання як обов`язкової умови для початку нарахування пені. У свою чергу, відповідно до пункту 111.2 статті 111 ПК України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

При цьому фінансова відповідальність до платника податків у вигляді пені має бути застосована у розмірі та з дотриманням порядку нарахування пені, чинного на дату сплати зобов`язання (припинення порушення)

Враховуючи те, що грошові зобов`язання за податковими повідомленнями -0рішеннями були сплачені позивачем у встановлені законом строки, що не заперечується відповідачем, суд дійшов висновку про відсутність підстав для нарахування пені, відтак про задоволення позову у цій частині.

Що стосується зобов`язання відповідача відкоригувати дані інтегрованої картки платника - податків фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 суд виходить з наступного.

Організація діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування врегульована Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (далі Порядок №422).

Пунктом 3 розділу І Порядку №422 визначено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС (ДПС) в інформаційній системі органів ДФС (ДПС). З метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС (ДПС) відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками (пункт 1 глави 1 розділу ІІ Порядку ).

Інтегрована картка платника - це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами (пункт 2 розділу І Порядку №422). Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу ІІ Порядку облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС (ДПС) після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

Відповідно до пунктів 4, 5 розділу І Порядку відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС (ДПС) первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС (ДПС) за напрямами роботи. Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Отже наявний такий спосіб захисту порушеного права, як зобов`язання податкового органу, в якому платник податків перебуває на податковому обліку, внести зміни (коригування) до картки особового рахунку платника податків.

У рішенні від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15 Верховний Суд України вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Крім цього, згідно з практикою Європейського суду з прав людини засіб захисту повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02).

З огляду на те, що розрахунок нарахованої позивачу пені здійснений в автоматичному режимі засобами ІС "Податковий блок", суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги в цій частині шляхом зобов`язання Головного управління ДПС у Хмельницькій області внести зміни (коригування) до інтегрованої картки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , виключивши інформацію про нарахування пені на занижену суму зобов`язань з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, та військового збору.

Що стосується позовних вимог про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ з 2018 рік від 18.11.2019 року № Ф- на суму 9545,14 грн., та рішення від 18.11.2019 року № про застосування штрафних санкцій в сумі 954,51 грн., а також визнання протиправною бездіяльності стосовно не відображення у акті перевірки №0102/22-01-33-03/ НОМЕР_1 від 17.10.2019 року достовірних даних про завищення єдиного внеску позивачем за 2017 рік на суму 24601,74 грн., та відповідне зобов`язання відповідача здійснити коригування завищеної суми єдиного внеску, суд виходить за такого.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначено Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування " від 08.07.2010 р. № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до ч.4 ст.8 Закону №2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, а в частині адміністрування - ПК України та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За змістом частин 5 та 7 статті 9 Закону №2464-VI сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування; єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначає Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджена Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449.

Відповідно до пп. 2 п.5 розділу IV Інструкції платники, визначені підпунктом 3 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) пункту 1 розділу II цієї Інструкції, здійснюють розрахунок єдиного внеску за календарний рік до 10 лютого наступного року на підставі даних річної податкової декларації. Базою нарахування єдиного внеску є чистий оподатковуваний дохід (прибуток), зазначений у податковій декларації, поділений на кількість місяців, протягом яких він отриманий.

Пунктом 2 розділу VI Інструкції встановлено, що у разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції. Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Судом встановлено, що 08.02.2018 року позивачем був поданий Звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2017 рік, у якому самостійно визначено суму нарахованого єдиного внеску в розмірі 71132,73 грн. ( 22% від суми доходу)

Відповідно до інтегрованої картки платника задекларована ним у звіті сума 71132,73 грн. по граничній даті сплати єдиного внеску 09.02.2018 р. відображена у двох рядках (рядок 17Ц в сумі 8448 грн. та 17F в сумі 62684,73 грн.)

Пізніше, у 2019 році платник виявив помилку в розмірі річного оподатковуваного доходу та встановив, що цей показник фактично складав 211 504,67 грн. ( відповідно, сума задекларованого ЄСВ повинна була бути меншою) ФОП ОСОБА_1 22.08.2019 року подав уточнюючу декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік, де були зменшені суми грошових зобов`язань платника.

Порядком формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015 № 435 (Порядок №435), не передбачене самостійне виправлення страхувальником помилок у звіті про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску (далі - Звіт) після закінчення строку його подання. Відповідно до п. 16 розділу II Порядку №435 відповідальним за правильність та достовірність заповнення звітності по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є сам страхувальник.

Судом встановлено, що згідно з актом документальної планової виїзної перевірки від 17.10.2019 року №0102/22-01-33-03/ НОМЕР_1 суми зобов`язання по єдиному соціальному внеску за 2017 рік ФОП ОСОБА_1 збільшені або зменшені не були, оскільки не було встановлено ані завищення, ані заниження платником таких сум. Оскільки за 2017 рік відповідачем не було встановлене порушення позивачем порядку декларування або сплати ЄСВ, відомості про порушення за 2017 рік у акті відсутні.

Також судом встановлено, що за наступний період ( 2018 рік) позивачеві було донараховано суму ЄСВ в розмірі 9545,14 грн. оскільки було встановлене заниження суми нарахованого доходу.

Враховуючи наведене, суд відхиляє вимогу про визнання протиправною бездіяльності щодо невідображення у акті достовірних даних про завищення платником ЄСВ за 2017 рік на суму 24601,74 грн., оскільки завищення ЄСВ податковим органом встановлене не було. Також не підлягає задоволенню вимога про зобов`язання відповідача здійснити коригування в інтегрованій картці завищеної суми єдиного внеску 15 056,64 грн.

Згідно з пунктом 3 розділу VI Інструкції органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо, зокрема, дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів; платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску; платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Відповідно до пункту 4 розділу VI Інструкції вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

За результатами перевірки Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 18.11.2019 року на суму 9545,14 грн.

Відповідно до вимог п. 11 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" передбачено, що контролюючий орган застосовує до платника єдиного внеску за донарахування органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску.

Оскільки перевіркою встановлено за 2018 рік факт заниження чистого оподаткованого доходу та донарахована сума єдиного соціального внеску, відповідачем прийняте рішення № про застосування штрафних санкцій за донарахування органом доходів і зборів своєчасно не нарахованого єдиного внеску у сумі 954,51 грн.

Зважаючи на те, що нарахування позивачем ЄСВ за 2017 та 2018 роки проводилось відповідно до самостійно та окремо поданих платником звітів та декларацій, "зарахування" коштів ( переплата ЄСВ у 2017 році, на думку платника, повинна була частково погасити заборгованість з ЄСВ за 2018 рік), про яке позивач вказує у позові, не передбачене вищезгаданими законами і підзаконними актами саме у такій формі, як про це зазначає платник.

Згідно з п.п.1, 2 частини першої ст.13 Закону №2464 контролюючі органи мають право проводити перевірки у ФОП документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру. Допущені помилки та неточності у звіті з ЄСВ можуть бути виявлені під час документальної перевірки та виправлені за її наслідками. Як вбачається з п. 14 розділу IV Порядку № 435 фізичні особи-підприємці, яким за результатами проведеної перевірки було збільшено або зменшено зобов`язання з ЄСВ, формують і подають до контролюючих органів звіт щодо сум нарахованого ЄСВ згідно з таблицею 3 додатка 6 до Порядку №435 протягом одного календарного місяця після здійснення відповідних розрахунків. Такий звіт формується і подається до контролюючих органів на підставі акту документальної перевірки страхувальника і містить суми, на які збільшене або зменшене зобов`язання.

У той же час, оскільки контролюючим органом не було встановлене позивачу збільшення або зменшення зобов`язання з ЄСВ за 2017 рік, прийняті відповідачем вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ від 18.11.2019 року №Ф- в сумі 9545,14 грн. ( за 2018 рік) та рішення від 18.11.2019 року № про застосування штрафних санкцій в сумі 954,51 грн. є правомірними і не підлягають скасуванню. Зважаючи на це, не підлягає задоволенню і похідна вимога: здійснити відповідне коригування даних інтегрованої картки, зарахувавши 15056,64 грн. в рахунок сплати боргу за 2018 рік.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, позов підлягає частковому задоволенню, а судові витрати - розподілу пропорційно до задоволених вимог.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задоволити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Хмельницькій області в частині нарахування фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 в інтегрованій картці платника податків:

- пені з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) в сумі 7289,18 грн.,

- пені з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, в сумі 1150,23 грн.,

- пені з військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, в сумі 95,85 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Хмельницькій області відкоригувати дані інтегрованої картки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 шляхом виключення з неї інформації про нарахування пені з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) в сумі 7289,18 грн., пені з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, в сумі 1150,23 грн., пені з військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування, в сумі 95,85 грн.

У задоволенні решти вимог позову - відмовити.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору в сумі 768,50 грн. за рахунок асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 21 вересня 2020 року

Позивач:Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43142957)

Головуючий суддя І.С. Козачок