Справа № 640/5550/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

10 вересня 2020 року м. Київ№ 640/5550/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглядаючи у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
доМіністерства внутрішніх справ України
провизнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просить:

1) визнати протиправними дії Міністерства внутрішніх справ України щодо ненадання конкретної інформації та доказів на обґрунтування рішення Міністерства внутрішніх справ України на запит ОСОБА_1 від 02.10.2019;

2) визнати протиправним включення Міністерством внутрішніх справ України до «списку працівників Головного управління МВС України в місті Києві, які брали участь у затриманні осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності відповідно до Законів України, складали та/або своєю дією сприяли складанню рапортів, протоколів про адміністративне правопорушення, повідомлення про підозру в учиненні кримінального правопорушення, обвинувальних актів стосовно осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності згідно із Законами, проводили слідчі та оперативні дії стосовно осіб, звільнений від кримінальної або адміністративної відповідальності відповідно до Законів» № 56. Капітан міліції Дроваль Ростислав Васильович, інспектор сектору автомобільно-технічної інспекції відділу ДАІ з обслуговування Святошинського району, підпорядкованого Головному управлінню;

3) зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України виключити із «списку працівників Головного управління МВС України в місті Києві, які брали участь у затриманні осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності відповідно до Законів України, складали та/або своєю дією сприяли складанню рапортів, протоколів про адміністративне правопорушення, повідомлення про підозру в учиненні кримінального правопорушення, обвинувальних актів стосовно осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності згідно із Законами, проводили слідчі та оперативні дії стосовно осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності відповідно до Законів» № 56. Капітан міліції Дроваль Ростислав Васильович, інспектор сектору автомобільно-технічної інспекції відділу ДАІ з обслуговування Святошинського району, підпорядкованого Головному управлінню.

Ухвалою від 17.04.2020 поновлено пропущений строк звернення до суду, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 09.06.2020.

Під час розгляду справи представником відповідача подано до матеріалів справи письмове клопотання про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду та відсутністю поважних причин для поновлення такого строку, в якому відповідач, серед іншого, посилається на те, що висновок суду про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду, який був зроблений судом на стадії відкриття провадження у справі на підставі наданих виключно позивачем документів, є передчасним.

В судовому засіданні представник відповідача подане клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Позивачем, в свою чергу до матеріалів справи надано письмові пояснення, відповідно до яких позивач зазначає про відсутність в рамках спірних правовідносин обставин пропуску строку звернення до суду, адже про порушене право позивач дізнався з листа відповідача від 07.10.2019 №18/1-Д-82, а отже, звернувся до суду в межах визначеного 6-місячного строку в березні 2020 року.

За таких обставин в судовому засіданні позивач просив подане відповідачем клопотання про залишення позову без розгляду, залишити без задоволення.

Вирішуючи питання про дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини 2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як підтверджується матеріалами справи, суттю порушеного права та одночасно підставо для звернення позивача до суду з даним позовом стали обставини включення Міністерством внутрішніх справ України ОСОБА_1 до переліку осіб, які відносяться до осіб, які брали участь у затриманні звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності осіб відповідно до Законів України від 29.11.2014 № 737-VII та від 21.02.2014 № 743-VII, складали та/або своєю дією сприяли складанню рапортів, протоколів про адміністративне правопорушення, повідомлень про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, обвинувальних актів стосовно осіб, звільнених від кримінальної або адміністративної відповідальності відповідно до вищевказаних законів, у зв`язку з чим до ОСОБА_1 застосовується заборона передбачена Законом України «Про очищення влади» на підставі критеріїв, визначених пунктами 9, 10, 11 частини 2 статті 3 даного Закону.

Зокрема, як самостійно зазначає позивач в адресованому відповідачу листі від 02.10.2019 (а.с.26 том 1), Печерська районна в місті Києві державна адміністрація, листом від 21.06.2019 № 105/01-2577/1 повідомила ОСОБА_1 про результати проведеної перевірки. В листі зазначається, що Управління запобігання корупції та проведення люстрації Міністерства внутрішніх справ України листом від 07.06.2019 № 18/1-3784 повідомило, що «згідно з інформацією, наданою листом Головного управління МВС України в місті Києві від 24.07.2015, капітан міліції ОСОБА_1 , інспектор сектору автомобільно-технічної інспекції відділу ДАІ з обслуговування Святошинського району Головного управління МВС України в місті Києві, відноситься до вищевказаних осіб.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.06.2020 витребувано у Печерської районної в м. Києві державної адміністрації докази направлення / вручення ОСОБА_1 листа від 21.06.2019 № 105/01-2577/1.

На виконання вимог ухвали суду Печерською РДА листом від 07.07.2020 №105/01-3571/1 (а.с.146 том 1) надано до матеріалів справи належним чином засвідчену копію згадуваного вище листа від 21.06.2019 №105/01-2577/1, на звороті якого міститься розписка позивача про його отримання 21.06.2019.

Таким чином, про порушене право позивач дізнався в червні 2019 року, в той час як до суду з подібним позовом (справа № 640/1423/20) звернувся 21.01.2020, та з даним позовом 06.03.2020.

Посилання позивача на те, що про порушене право він вперше дізнався з листа відповідача від 07.10.2019 №18/1-Д-82 (а.с.28 том 1), судом відхиляються, як такі, що суперечать встановленим вище обставинам.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку - виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

Враховуючи те, що про порушене право позивач дізнався в червні 2019 року, суд приходить до висновку, що звернення до суду з даними позовними вимогами в березні 2020 року відбулось поза межами встановленого шестимісячного строку.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даними позовними вимогами позивач не надав суду належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим позов належить залишити без розгляду.

Беручи до уваги наведене та керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через окружний адміністративний суд.

Повну ухвалу складено 16.09.2020.

Суддя П.О. Григорович