Справа № 380/1035/20
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1035/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Грень Н.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Редкевич О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати п.1 Наказу №3 від 02.01.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» Головного управління Національної поліції у Львівській області про застосування до ОСОБА_1 , начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції, дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 12.01.2020 позивача - начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 ознайомлено з Наказом №3 від 02.01.2020 Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області відповідно до п.1 якого застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність. Підставою прийняття вказаного Наказу є висновок службового розслідування від 21.12.2019. Позивач вважає п.1 Наказу №3 від 02.01.2020 необґрунтованим та безпідставним з огляду на те, що відповідачем у ньому не зазначено фактичних підстав, конкретних порушень, які допустив позивач у службовій діяльності будучи на займаній посаді, чим порушено принцип індивідуального характеру юридичної відповідальності.

Відповідач позов не визнав, 13.07.2020 подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що службовим розслідування проведеним на підставі наказу ГУНП у Львівській області від 21.11.2019 № 3519 в частині позивача, було встановлено, що причинами низької ефективності роботи щодо належного розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень став той факт, що керівник Дрогобицького ВП, неналежно та безвідповідально віднісся до покладених на них обов`язків та завдань. Факти можливого неналежного виконання службових обов`язків начальником Дрогобицького ВП щодо належного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, знайшли своє підтвердження та стали можливими унаслідок неналежного виконання службових обов`язків з боку начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , котрий в порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту З пункту 8 розділу VI, пункту 4 розділу VII «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявлені та розслідуванні», затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575 зі змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 564 від 11.07.2019), підпунктів 3, 4 пункту 4 Розділу IV «Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, неналежним чином організував взаємодію органу досудового розслідування з іншими підрозділами поліції Дрогобицького ВП ГУНП в запобіганні, виявленні й розслідуванні кримінальних правопорушень, а саме: щотижня під час оперативних нарад керівництва територіального підрозділу поліції не здійснював інформування про стан виконання доручень слідчих; щомісяця не проводив аналіз наявної оперативної та іншої інформації в кримінальних провадженнях щодо нерозкритих кримінальних правопорушень, не заслуховував членів СОГ, керівників оперативних підрозділів, інших працівників поліції про результати роботи з розкриття і розслідування конкретних кримінальних правопорушень, виконання плану слідчих (розшукових) дій і негласних слідчих (розшукових) дій, не розглядав на оперативних нарадах щомісячно стан досудового розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, а також факти допущення недоліків у роботі окремих СОГ. Тобто, неналежне виконання службових обов`язків (триваюча бездіяльність) з боку начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 та безвідповідальне ставлення до покладених на нього обов`язків та завдань, призвело до низької ефективності роботи щодо належного розкриття та розслідування кримінальних правопорушень, в тому числі тяжких та особливого тяжких, що і стало наслідком застосування дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність. Відповідач зазначив, що при застосуванні до полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність враховано характер проступку, обставини, за яких він вчинений, особу порушника, ступінь його вини, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби, а також те, що керівники органів та підрозділів поліції і органів досудового розслідування є відповідальними за належну організацію взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами поліції в запобіганні, виявленні й розслідуванні кримінальних правопорушень.

Ухвалою судді від 31.01.2020 прийнято справу до провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 14.07.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не прибув, 07.09.2020 до суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи буз участі позивача та уповноваженого представника, позовні вимоги підтримав повністю.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

11.11.2019.до Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшов рапорт заступника начальника ГУНП у Львівській області - начальника слідчого управління полковника поліції Харченко Н.О. щодо низької ефективності роботи упродовж десяти місяців поточного року Дрогобицького ВП, Бориславського ВП, Трускавецького ВП, Золочівського ВП, Буського ВП, Стрийського ВП, Червоноградського ВП, Сокальського ВП, Яворівського ВП, Мостиського ВП, Миколаївського ВП, Залізничного ВП, Галицького ВП щодо неналежного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень.

21.11.2019 у відповідності до ст.ст. 14, 15 ЗУ "Про дисциплінарний статут" Національної поліції України», згідно п.1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС №893 від 07.11.2018 «Про реалізацію окремих Положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника ГУНП у Львівській області - начальника слідчого управління полковника поліції Харченко Н.О. від 11.11.2019, наказом № 3519 призначено службове розслідування, проведення якого доручено відповідній дисциплінарній комісії.

27.11.2019 заступником начальника управління - начальником ІВ УОАЗОРГУНП підполковником поліції Самарчуком М.В. складено Акт про відмову надати пояснення в рамках службового розслідування полковником поліції ОСОБА_1 .

21.12.2019 УКЗ ГУНП у Львівській області сформовано інформаційний лист, що підтвердив діюче дисциплінарне стягнення полковника поліції ОСОБА_1 станом на 19.12.2019 - догана.

21.12.2019 затверджено Висновок службового розслідування щодо низької ефективності роботи упродовж десяти місяців поточного року рядом окремих територіальних підрозділів ГУНП у Львівській області, щодо неналежного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, викладених в рапорті заступника начальника ГУНИ у Львівській області - начальника слідчого управління полковника поліції Наталії Харченко від 11 листопада 2019.

02.01.2020 пунктом 1 наказу № 3 ГУНП у Львівській області за порушення службової дисципліни, до начальника Дрогобицького ВП полковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

Позивач не погодившись із вказаним наказом звернувся із цим позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються ЗУ «Про Національну поліцію» (далі -Закон).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом ч.1 ст.59 Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктом 1 ч.1 ст.18 Закону поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, (далі - Правила) під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктом 3 розділу 5 Правил визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.

За пунктом 3 розділу 5 Правил керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено обов`язки керівника щодо підлеглих: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Отже, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, попередження про неповну службову відповідність.

За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту НП України службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пункт 4 розділу 5 Порядку №893 встановлює, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Як встановлено матеріалами справи, згідно п.1 наказу №3 від 02.01.2020 року Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність.

Зі змісту оскаржуваного наказу слідує, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог:

- пункту 1, 2 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію»;

- підпункту 3 п.8 розділу VI, п.4 розділу VII «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні» затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575;

- підпунктів 3, 4 п.4 розділу 4 IV «Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 року №570;

Підставою прийняття оскаржуваного Наказу слугував висновок службового розслідування, який затверджений начальником ГУНП у Львівській області 21.12.2019 року.

Зі змісту вказаного висновку службового розслідування не встановлено вчинення позивачем конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи свідчать про невиконання ним службових обов`язків.

У висновку службового розслідування зазначено, що дисциплінарною комісією перевірялись 13-ть відділів поліції, щодо виявлення причин низької ефективності роботи, неналежного розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень у період січень-жовтень 2019 року. Проведене службове розслідування, ґрунтується лише на порівняльній статистичній звітності, шляхом співставлення вказаного періоду з 2018 роком за показником кількості кримінальних проваджень по яких здійснюється досудове розслідування, кримінальних проваджень по яких прийнято рішення про закриття, кримінальних проваджень досудове розслідування по яких закінчено, скеровано до суду.

Суд зазначає, що висновок службового розслідування, окрім, статистичної інформації не містить підставних доводів та беззаперечних обґрунтувань того, що в діях позивача є дисциплінарний проступок, зокрема, порушення вказаних у наказі норм Закону та нормативно-правових актів.

Суд зауважує, що Наказом №1462 від 11.11.2015 року МВС України скасовано обов`язок поліцейських виконувати рекомендації щодо навантаження з розкриття конкретної кількості злочинів, складення адміністративних протоколів, оголошення правопорушнику про підозру, передачі справ до суду, а також притягнення поліцейських до відповідальності за їх невиконання.

Відповідно до ч.3 ст.11 ЗУ «Про Національну поліцію» основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції є рівень довіри населення до поліції.

Матеріалами службового розслідування не встановлено факту вчинення начальником Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 у службовій діяльності дисциплінарних порушень.

Відповідно до ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що п.1 Наказу №3 від 02.01.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м.Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ) про застосування до ОСОБА_1 , начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції, дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність є протиправним та таким, що належить скасувати.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 241-246, 250, 251, 255, 295, КАС України, суд -

в и р і ш и в :

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати п. 1 Наказу №3 від 02.01.2020 "Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області" Головного управління Національної поліції у Львівській області про застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути Головного управління Національної поліції у Львівській області (, місцезнаходження: 79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, буд. 3) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 18.09.2020.