Справа № 520/8334/2020
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

14 вересня 2020 р. Справа № 520/8334/2020

Харківський окружний адміністративний суд

в складі головуючого судді Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Ділбаряна А.О.,

за участю представника відповідача Немченка Б.М.,

розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Будерія" (вул. Старонікольська, буд. 27а, м. Чугуїв, Харківська область, 63503, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Приватне підприємство "Будерія", з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області , в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості винесені у відношенні ПП Будерія № 3933 від 21.04.2020 та № 4398 від 15.05.2020.

- зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області виключити ПП Будерія () з переліку ризикових суб`єктів господарювання, яке було включено на підставі рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості винесені у відношенні ПП Будерія № 3933 від 21.04.2020 та № 4398 від 15.05.2020.

Представник позивача в підготовче засідання 14.09.2020 не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не надав.

У зв`язку з повторною неявкою до суду представника позивача без повідомлення про причини неявки судом було поставлено на обговорення питання про залишення позову без розгляду.

Представник відповідача в підготовчому засіданні 14.09.2020 підтримав наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для залишення цієї позовної заяви без розгляду, суд виходить з такого.

Ухвалою суду від 14.07.2020 прийнято цю позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Призначено розгляд адміністративної справи у підготовчому засіданні на 12.08.2020 о 10:30 годині у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: 61022, м. Харків, майдан Свободи, 6, зал 23.

Відповідно до ч.ч. 8, 11 ст. 126 КАСУ вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи. Розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Згідно з п.4 ч.1 статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Представник позивача, ПП Будерія, 12.08.2020 до суду не прибув, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується конвертом із зазначенням причини невручення поштового відправлення «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення», надісланий на юридичну адресу позивача, який повернувся до суду 16.12.2019, заяв та клопотань з приводу причин неявки суду не надав, причини неявки не повідомив.

У зв`язку з першою неявкою представника позивача, підготовче засідання було відкладене на 11:30 14.09.2020.

14.09.2020 представник позивача, ПП Будерія - до суду не прибув, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення 21.08.2020 за адресою позивача, зазначеною в ЄДР та у позові, заяв та клопотань з приводу причин неявки суду не надав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.ч. 8, 11 ст. 126 КАСУ вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи. Розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Згідно з п.4 ч.1 статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Суд зазначає, що позивач у позові не вказав жодних засобів зв`язку (номеру телефону, адреси електронної пошти), тому направлення повістки поштою є єдиним можливим способом повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог цієї норми повідомлення позивача про неможливість прибуття його представника в підготовчі засідання 12.08.2020 та 14.09.2020 з поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення її розгляду.

В аспекті наведеного суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на те, що представник позивача в підготовче засідання 14.09.2020 повторно не прибув, у суду об`єктивно відсутня можливість повно та всебічно встановити обставини справи без прибуття в судове засідання представника позивача.

Також при наданні оцінки наслідкам повторної неявки представника позивача в підготовче засідання суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень ст. 205 КАС України, викладені в постанові від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18, зокрема: «Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору. Законодавче формулювання частини п`ятої «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.»

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з цим суд зазначає, що у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справи «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Суд зазначає, що запровадження в Україні карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (Соvid-2019)", не скасовує обов`язок позивача повідомляти суд про неможливість прибуття його представника в судові засідання. Крім того, позивач не був позбавлений можливості направити відповідні повідомлення, заяви або клопотання засобами електронного зв`язку на електронну адресу суду.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в підготовче засідання, без повідомленням про причини неявки та ненадання заяви про відкладення справи або про розгляд справи без його участі.

Керуючись ст.ст. 205, 240, 248, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду адміністративний позов Приватного підприємства "Будерія" (вул. Старонікольська, буд. 27а, м. Чугуїв, Харківська область, 63503, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Роз`яснити позивачу його право повторного звернення до суду з даним позовом в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали (з урахуванням строку перебування судді на лікарняному) складено 21.09.2020.

Суддя Білова О.В.