Справа № 480/5657/20
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
"15" вересня 2020 р. Справа № 480/5657/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Гелети С.М., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Сумської області про визнання протиправним та скасування підпункту наказу, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до прокуратури Сумської області, в якій просить визнати протиправним та скасувати п.п. 6 п. 6 наказу прокурора Сумської області від 22.07.2020 № 174к про преміювання прокурорів прокуратури Сумської області за липень 2020 року в частині зменшення середньовизначеного розміру премії до заробітної плати за липень 2020 та встановлення премії у розмірі 53 % керівнику Роменської місцевої прокуратури ОСОБА_1 ; зобов`язати прокуратуру Сумської області здійснити перерахунок розміру преміальних виплат керівнику Роменської місцевої прокуратури ОСОБА_1 за липень 2020 у розмірі 75 % та виплатити недонараховану різницю в середньомісячному розмірі премії до місячної заробітної плати за липень 2020 року.
Ухвалою від 04.09.2020 судом відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
14.09.2020 представник позивача звернулась до суду з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін.
Суд відмовляє в задоволенні вказаного клопотання з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За правилами ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Таким чином, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з урахуванням необхідності заслуховування таких пояснень.
З огляду на доводи заяви, зміст позовних вимог, характер спірних правовідносин у цій справі, суд не вбачає необхідності на даний час надання сторонами пояснень у зазначеній справі у ході її розгляду, у зв`язку з чим підстави для виклику сторін відсутні.
Крім того, станом на 15.09.2020 строк для подання відзиву не сплинув, а відповідач не надав своїх заперечень по суті спору. У своєму клопотанні представник позивача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору. Натомість необхідність призначення судового засідання обґрунтовується представником з огляду на необхідність ставити відповідачу питання, надавати пояснення щодо питань, які виникатимуть під час судового розгляду.
Проте, як уже зазначено судом, відповідач не виклав своїх заперечень по суті спору у зв`язку із чим на даний час неможливо визначити коло питань, які можуть бути поставлені відповідачу та пояснень, які можуть бути надані в тому числі представником позивача.
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.
Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.
Проаналізувавши матеріали справи, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, а також те, що справа розглядається без повідомлення та виклику учасників справи, суд не вбачає необхідності надання пояснень сторонами у зазначеній справі, у зв`язку з чим підстави для її розгляду за участю сторін відсутні.
Керуючись ст. ст. 248, 256, 257, 262 КАС України, суд -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 15.09.2020.

Суддя С.М. Гелета