Справа № 640/17890/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 вересня 2020 року м. Київ № 640/17890/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження в адміністративній справі за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Державної регуляторної служби України, за участю третіх осіб - Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Рівнегаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Вінницягаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Миколаївгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернігівгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Тисменицягаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Волиньгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Івано-Франківськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» про визнання протиправними та скасування розпоряджень,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - позивач) з позовом до Державної регуляторної служби України (далі - відповідач), за участю третіх осіб - Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Рівнегаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Вінницягаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Миколаївгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернігівгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Тисменицягаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Волиньгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Івано-Франківськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» про визнання протиправними та скасування розпоряджень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.08.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представником Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подано до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та просить здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Заява обґрунтована тим, що предметом спору в даній адміністративній справі є визнання протиправними та скасування розпоряджень, кількість яких свідчить про складність справи, оскільки кожне розпорядження потребує ґрунтовного та систематичного аналізу. Крім того, на думку позивача, дана справа має надважливе значення для Регулятора, оскільки відповідач втрутився в компетенцію позивача як незалежного державного Регулятора у сфері енергетики та комунальних послуг. Також позивач посилається на значний кількісний склад учасників справи.

Вирішуючи подану заяву, суд виходить з наступного.

Статтею 260 КАС України врегульовано вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частинами першою - п`ятою статті 260 КАС України передбачено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк із поважних причин.

З аналізу зазначених норм слід дійти висновку, що з заявою із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження вправі звернутись до суду має лише відповідач. При цьому, таким правом щодо подання відповідної заяви із запереченнями відповідач може скористатись лише у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження разом із позовною заявою.

Суд звертає увагу, що по-перше, позивач до позовної заяви відповідного клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження не долучав, а тому у відповідача немає підстав для подання заяви із запереченнями; по-друге, КАС України не врегульовано розгляд заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у разі подання її позивачем.

Поряд з цим, суд зазначає, що положеннями частини п`ятої статті 262 КАС України учасникам справи надано право на звернення до суду із клопотанням про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін чи за правилами загального позовного провадження.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження подана безпідставно.

Водночас, щодо посилань позивача про необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Разом з тим, згідно частин першої - третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з предмету та підстав даного позову, суд звертає увагу, що даний спір не належить до переліку, визначеного частиною четвертою статті 12 КАС України та згідно частини четвертої статті 257 КАС України не підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Суд звертає увагу, що частиною шостою статті 12 КАС України визначені справи, які даним Кодексом віднесені до справ незначної складності та жодних роз`яснень чи відсилок стосовно того, що такі справи за вказаним виключенням мають розглядатись за правилами загального позовного провадження дана норма не містить.

Водночас, пункт 10 частини шостої статті 12 КАС України надає право суду віднести будь-яку іншу справу, у якій суд дійде висновку про її незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, тобто ті, які передбачені ч. 4 ст. 12 КАС України.

З огляду на викладене, дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та приходить до висновку, що дана справа є справою незначної складності.

Водночас, суд звертає увагу, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про безпідставність та необґрунтованість поданої заяви позивачем та відсутність підстав для її задоволення.

Керуючись положеннями статей 12, 248, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Шулежко