Справа № 640/4676/19
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

15 вересня 2020 року справа №640/4676/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомКомунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (далі по тексту - позивач, КП «Плесо»)
доДержавної аудиторської служби України (далі по тексту - відповідач, ДАСУ)
третя особаТовариство з обмеженою відповідальністю «Ріальто» (далі по тексту - третя особа, ТОВ «Ріальто»)
проскасування висновку про результати моніторингу закупівлі «Проектні роботи (послуги з інженерного проектування (Проектно-вишукувальні роботи по об`єкту: «Реконструкція гідротехнічних споруд з відновленням екологічного та санітарно-гігієнічного стану р. Либідь в м. Києві», в тому числі: лот 1 - 1-а черга довжиною 1950 м; лот 2 - 2-а черга довжиною 864 м))», ідентифікатор закупівлі UA-2018-10-24-002893-с, виданий ДАСУ
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає, що твердження відповідача щодо відсутності електронного цифрового підпису ТОВ «Ріальто» на тендерній пропозиції та щодо відсутності документального підтвердження відповідності учасника ТОВ «Ріальто» визначеному замовником (позивачем) кваліфікаційному критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору» не відповідає дійсності та спростовується наявними в матеріалах справи доказами, а, отже, оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/4676/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, залучено до участі у справі ТОВ «Ріальто» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки оскаржуваний висновок складений внаслідок виявлення під час моніторингу закупівлі «Проектні роботи (послуги з інженерного проектування (Проектно-вишукувальні роботи по об`єкту: «Реконструкція гідротехнічних споруд з відновленням екологічного та санітарно-гігієнічного стану р. Либідь в м. Києві», в тому числі: лот 1 - 1-а черга довжиною 1950 м; лот 2 - 2-а черга довжиною 864 м))», ідентифікатор закупівлі UA-2018-10-24-002893-с порушень, зазначених позивачем.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до висновку про результати моніторингу закупівлі від 04 березня 2019 року №55, затвердженого заступником Голови ДАСУ О. Шкуропат 04 березня 2019 року за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій установлено, що замовник на порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Ріальто»; з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ДАСУ зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Підставою для моніторингу слугували дані індикаторів ризиків; дата початку моніторингу - 07 лютого 2019 року, дата закінчення моніторингу - 27 лютого 2019 року; предметом аналізу були питання: відображення закупівлі у річному плані, визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідність вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», внесення змін до неї, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Ріальто», своєчасності укладання договорів про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

За результатами моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Ріальто» (лот 1 та лот 2) не підписана електронним цифровим підписом, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації замовника. Також за результатами моніторингу установлено, що тендерна пропозиція ТОВ «Ріальто» не містить документального підтвердження відповідності учасника визначеному замовником кваліфікаційному критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору» (лот 1 та лот 2), в частині ненадання додатку №2 «Завдання на проектування» до додаткової угоди від 01 лютого 2016 року до договору на розробку проектної документації від 07 грудня 2015 року №07/12. При цьому, замовник за результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Ріальто» визнав його переможцем, чим порушив вимоги, встановлені в пунктах 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03 листопада 2015 року, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі по тексту - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За визначенням статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами; договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Відповідно до частин першої та другої статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Згідно з частиною третьою статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Відповідно до частини четвертої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною шостою статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною сьомою статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини двадцятої статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

З наведених вище положень законодавства вбачається, що відповідач реалізовує державний фінансового контролю через здійснення моніторингу закупівель, зокрема, у випадку наявності даних автоматичних індикаторів ризиків, за наслідками якого ДАСУ складає та підписує висновок про результати моніторингу.

Частинами першою та другою статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Пунктами 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

Як встановлено судом, відповідач в оскаржуваному висновку вказав, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Ріальто» (лот 1 та лот 2) не підписана електронним цифровим підписом, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації замовника; тендерна пропозиція ТОВ «Ріальто» не містить документального підтвердження відповідності учасника визначеному Замовником кваліфікаційному критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору» (лот 1 та лот 2), в частині ненадання додатку №2 «Завдання на проектування» до додаткової угоди від 01 лютого 2016 року до договору на розробку проектної документації від 07 грудня 2015 року №07/12. При цьому, замовник за результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Ріальто» визнав його переможцем, чим порушив вимоги, встановлені в пунктах 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідач, на якого покладено обов`язок доказування в адміністративному процесі, не надав суду будь-яких доказів, якими б підтверджувалися викладені в оскаржуваному висновку доводи щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «Ріальто» вимогам вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивач, у свою чергу, у спростування викладеного у висновку порушення ТОВ «Ріальто» пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації замовника (відсутність електронного цифрового підпису) надано пояснення, що згідно з інформацією, що розміщена на сайті рrozorro.gov.ua (ідентифікатор закупівлі UA-2018-10-24-002893-с або за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-10-24-002893-c) тендерна пропозиція ТОВ «Ріальто» за лотом 1 та 2 підписана шляхом накладання електронного цифрового підпису; на сайті рrozorro.gov.ua у вкладці «Документи» учасника ТОВ «Ріальто» розміщений файл sing.p7s, після завантаження якого з`являється інформація про те, ким накладено електронний цифровий підпис. На підтвердження зазначеного позивачем долучено до матеріалів справи скріншот сторінки сайту рrozorro.gov.ua за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-10-24-002893-c.

У спростування тверджень відповідача, викладених в оскаржуваному висновку, про порушення ТОВ «Ріальто» частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» - тендерна пропозиція ТОВ «Ріальто» не містить документального підтвердження відповідності учасника визначеному замовником кваліфікаційному критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору» (лот 1 та лот 2), в частині ненадання додатку №2 «Завдання на проектування» до додаткової угоди від 01 лютого 2016 року до договору на розробку проектної документації від 07 грудня 2015 року №07/12, суд зазначає, що матеріалами справи підтверджується, що відповідно до вимог підпункту «в» пункту 5 «Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону» тендерної документації, замовник вимагає від учасників надати у складі тендерної пропозиції копії договорів (з додатками та актами про приймання-передавання робіт). На виконання зазначеної вимоги ТОВ «Ріальто» надано копії чотирьох договорів з додатками та актами у складі тендерної документації, а саме: копія довідки про підтвердження досвіду аналогічних договорів, копія договору підряду від 25 квітня 2016 року №15-04/2016 з додатками та актом, копія договору підряду від 07 грудня 2015 року №07/12 з додатками та актом, копія договору підряду від 04 березня 2014 року №25.02.14 з додатками та актами, копія договору від 30 листопада 2016 року №488 з додатками та актами. При цьому, відповідачем встановлено невідповідність лише одного договору в частині ненадання додатку №2 «Завдання на проектування» до додаткової угоди від 01 лютого 2016 року до договору на розробку проектної документації від 07 грудня 2015 року №07/12. Щодо інших трьох наданих ТОВ «Ріальто» договорів на підтвердження наявності підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору, відповідачем не встановлено порушень, з урахуванням чого у суду є підстави вважати, що ТОВ «Ріальто» належним чином підтвердило наявності підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору, а наявність окремих недоліків в одному з наданих договорів не свідчить про порушення вимог частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги про скасування висновку про результати моніторингу закупівлі «Проектні роботи (послуги з інженерного проектування (Проектно-вишукувальні роботи по об`єкту: «Реконструкція гідротехнічних споруд з відновленням екологічного та санітарно-гігієнічного стану р. Либідь в м. Києві», в тому числі: лот 1 - 1-а черга довжиною 1950 м; лот 2 - 2-а черга довжиною 864 м))», ідентифікатор закупівлі UA-2018-10-24-002893-с, є обґрунтованими.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність висновку з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов КП «Плесо» підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов задоволено, на користь позивача належить присудити сплачену ним суму судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 04 березня 2019 року №55 про результати моніторингу закупівлі «Проектні роботи (послуги з інженерного проектування (Проектно-вишукувальні роботи по об`єкту: «Реконструкція гідротехнічних споруд з відновленням екологічного та санітарно-гігієнічного стану р. Либідь в м. Києві», в т. ч.: лот 1 - 1-а черга довжиною 1950 м; лот 2 - 2-а черга довжиною 864 м))».

3. Стягнути на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (02002, м. Київ, вул. Микільсько-Слобідська, буд. 7; ідентифікаційний код 34430978);

Державна аудиторська служба України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4; ідентифікаційний код 40165856);

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріальто» (03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, буд. 16 А; ідентифікаційний код 32733616).

Суддя В.А. Кузьменко