Справа № 240/10778/19
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 240/10778/19

адміністративне провадження № К/9901/12663/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стрелець Т.Г.,

суддів: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2020 року у справі № 240/10778/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Верховного Суду від 26 травня 2020 року поновлено Головному управлінню Держгеокадастру у Житомирській області строк на касаційне оскарження рішення Житомирського окружний адміністративний суду від 05 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2020 року у справі № 240/10778/19 та залишено касаційну скаргу без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме у зв`язку з необхідністю: зазначити передбачені пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України підстави касаційного оскарження судового рішення у справі незначної складності розглянутій за правилами спрощеного позовного провадження та сплатити судовий збір у розмірі 1 536,80 грн.

Надано скаржнику строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали з моменту закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18.06.2020, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №731-IX від 18 червня 2020 року встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, законодавцем встановлено обмеження строку встановленого відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020 до 16.07.2020), зокрема для виконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, який закінчуються через 20 днів після набрання чинності Закону №731-IX від 18.06.2020.

На виконання зазначеної ухвали, скаржник направив до Верховного Суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги. Клопотання обґрунтоване тим, що коронавірусна хвороба стала причиною економічного занепаду країни, у зв`язку з чим у скаржника відсутня можливість виконати вимоги ухвали Верховного Суду від 26 травня 2020 року в частині сплати судового збору, оскільки, відсутні кошти для його сплати. На підтвердження вказаної інформації надано виписку, відповідно до змісту якої залишок коштів на оплату судового збору за КЕКВ 2800 "Інші платежі" станом на 05.08.2020 становить 1168,33 грн. З врахуванням відсутності коштів для сплати судового збору, відповідач просить продовжити строк для усунення недоліку касаційної скарги.

Доводів щодо підстав касаційного оскарження рішення Житомирського окружний адміністративний суду від 05 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2020 року у справі № 240/10778/19 передбачених статтею 328 КАС України клопотання скаржника не містить. Причин неможливості зазначення підстав касаційного оскарження судових рішень у справі № 240/10778/19 клопотання також не містить.

Згідно із частиною другою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно Верховний Суд наголошує, що приписи пункту 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, згідно з якими суд за заявою особи продовжує процесуальний строку, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, не свідчать про наявність підстав для безумовного (автоматичного) продовження заявникові строку на усунення недоліків касаційної скарги, оскільки положення зазначеної норми пов`язують можливість продовження процесуального строку, встановленого судом для реалізації права чи виконання обов`язку, саме з наявністю об`єктивних перешкод, зумовлених безпосередньо тими заходами, які вживаються державою для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2. Тобто між дією карантинних обмежень, на які покликається скаржник як на підставу для продовження йому строку на усунення недоліків касаційної скарги, та неспроможністю заявника виконати вимоги ухвали про залишення касаційної скарги без руху має простежуватися причинно-наслідковий зв`язок.

З огляду на зазначене покликання заявника на дію на території України карантину самі собою не можуть бути безумовною підставою для продовження йому процесуального строку на усунення недоліків касаційної скарги, тому що він повинен аргументувати те, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили йому виконати вимоги ухвали про залишення касаційної скарги без руху протягом строку, встановленого судом, а суд своєю чергою має надати безпосередню оцінку поважності таких причин.

Натомість скаржник у своєму клопотанні про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги не навів жодних обставин, які б свідчили про те, що він не мав можливості усунути недоліки касаційної скарги саме через дію карантинних заходів, вжитих державою для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2.

Водночас скаржник не наводить будь якої інформації про вчинення дій направлених на сплату судового збору.

З огляду на наведене, суд вважає вказане клопотання є необґрунтованим та безпідставним, оскільки установи, які утримуються за рахунок бюджетного фінансування, не можуть мати, в силу їх бюджетного утримання, будь-яких пільг щодо сплати судового збору, в тому числі таких, як безпідставне відстрочення терміну його сплати.

У даній справі суд першої інстанції, врахувавши характер спірних відносин, предмет доказування та склад учасників, прийшов до висновку про незначну складність справи і розглянув її за правилами спрощеного позовного провадження

За предметом спору дана справа не належить до тих, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Тлумачення положень вказаних норм у їхньому взаємозв`язку дає змогу дійти висновку, що процесуальний закон пов`язує можливість касаційного перегляду у справах незначної складності тільки з тими юридичними фактами, вичерпний перелік яких викладений у підпунктах "а", "б", "в" та "г" п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

При цьому, доведення вищезазначених обставин та, відповідно, права на касаційне оскарження судових рішень у справах незначної складності, покладається на особу, яка подає касаційну скаргу.

В касаційній скарзі та в клопотанні про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги відповідачем обґрунтованих посилань на існування обставин передбачених підпунктами «а» - «г» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не наведено та такі обставини не вбачаються з поданих матеріалів касаційної скарги.

Також подане скаржником клопотання не містить пояснень щодо причин які унеможливили наведення обставин передбачених підпунктами «а» - «г» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Згідно пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Враховуючи те, що касаційна скарга подана на рішення у справі незначної складності, розглянутій за правилами спрощеного позовного провадження, без наведення обґрунтувань підстав для касаційного оскарження передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 121, 328, 330, 333, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги - відмовити.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2020 року у справі № 240/10778/19.

Копію цієї ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Т. Г. Стрелець

Судді Л. Л. Мороз

А. Ю. Бучик