Справа № 640/21256/20
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2020 року м. Київ № 640/21256/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області,-
про визнати протиправним та скасувати наказ, поновлення на посаді, визнання періоду вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міністерства внутрішніх справ України (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10, код ЄДР: 00032684), Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області - ліквідаційної комісії (87517, м. Маріуполь, пр-т Нахімова, 86, код ЄДР: 08592158), в якому просить суд:

1) визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області від 22.06.2020 № 14 о/с, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби з органів внутрішніх справ з посади старшого слідчого відділення Авдіївського міського відділу поліції Донецької області у запас Збройних Сил України за п.64 «г» через скорочення штатів;

2) поновити ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого Авдіївського MB Донецької області з 22.06.2020;

3) визнати період вимушеного прогулу з 06.11.2015 по дату ухвалення судом рішення.

4) зобов`язати запропонувати ОСОБА_1 посади в ГУНП Донецької області.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Так, позивачем в якості відповідачів визначено: (1) Міністерство внутрішніх справ України та (2) Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області,-

Разом з тим, з прохальної частини позовної заяви видно, що зміст позовних вимог позивачем звернуто лише до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області.

Натомість, в порушення вимог п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить позовних вимог щодо кожного з відповідачів, зокрема, відсутні позовні вимоги та виклад обставин щодо їх обґрунтування в частині до Міністерства внутрішніх справ України, з огляду на що позивачу слід або уточнити зміст позовних вимог або уточнити визначити належного відповідача (відповідачів) до якого (яких) позивачу слід звернути позовні вимоги.

Більш того, суд зауважує, що у позовній заяві позивач також просить суд, зокрема, зобов`язати запропонувати ОСОБА_1 посади в ГУНП Донецької області.

Між тим, позивач не конкретизує, кого саме він просить суд зобов`язати запропонувати йому посаду в ГУНП Донецької області.

Також, у прохальній частині позовної заяви позивач просить суд, зокрема, визнати період вимушеного прогулу з 06.11.2015 по дату ухвалення судом рішення.

В той же час, по-перше, не є зрозумілим, хто саме має визнати період вимушеного прогулу позивача з 06.11.2015 та чому саме з 06.11.2015, зважаючи на те, що позивач оскаржує наказ про звільнення від 22.06.2020.

Тобто, період вимушеного прогулу є більшим від періоду звільнення позивача зі служби, з огляду на що позивачу або слід уточнити зміст позовних вимог в цій частині або надати обґрунтування позовних вимог в частині визнання періоду вимушеного прогулу саме з 06.11.2015 із зазначення хто саме має визнати такий період вимушеного прогулу.

По-друге, відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Тобто, особи, які звертається до адміністративного суду мають право заявляти вимоги, які відповідають ч. 1 ст. 5 КАС України, з огляду на що суд звертає увагу, що вимога позивача про визнання періоду вимушеного прогулу з 06.11.2015 по дату ухвалення судом рішення, не узгоджується з вимогами, передбаченими ч. 1 ст. 5 КАС України, а відтак таку вимогу позивачу слід привести у відповідність до вказаної норми.

Також, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вже було зазначено судом, позивач просить суд, зокрема, визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області від 22.06.2020 № 14 о/с, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби з органів внутрішніх справ з посади старшого слідчого відділення Авдіївського міського відділу поліції Донецької області у запас Збройних Сил України за п.64 «г» через скорочення штатів, а також визнання періоду вимушеного прогулу з 06.11.2015 по дату ухвалення судом рішення.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернувся лише 04.09.2020, підтвердженням чого є штемпель вхідної кореспонденції, проставлений на конверті відправлення, в якому надійшла позовна заява, що свідчить про те, що позивач звернувся до суду поза межами місячного строку звернення до суду.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду також не надано.

Крім того, положенными ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку, оскільки містять лише підпис та складається зі слів: «З ориг... згідно».

Крім іншого варто також звернути увагу на те, що позивачем у позовній заяві визначено Головне управління Національної поліції України в якості зацікавленої особи та зазначено код ЄДР: 40108578.

В той же час, по-перше КАС України не передбачає залучення до участі у справі зацікавлених осіб та взагалі КАС України не містить визначення поняття зацікавленої особи.

Варто наголосити, що відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

При цьому, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (ч. 1 ст. 46 КАС України).

Тоді як ч. 1 та ч. 2 ст. 49 КАС України визначено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відтак, позивачу у позовній заяві слід визначитись із належним статутом Головного управління Національної поліції України, як учасника справи.

По-друге, як вже зазначалось відносно такої «зацікавленої особи» - Головного управління Національної поліції України позивачем зазначено код ЄДР: 40108578.

Між тим, як видно з ЄДР вказаний код належить Національній поліції України та не містить згадки про належність даного коду саме Головному управлінню Національної поліції України.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, зокрема, за органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Тобто, позивач у справі визначає певну особу в якості «зацікавленої особи», правоздатність якої позивачем не підтверджена, зокрема, відомостями з ЄДР, з огляду на що позивачу слід зазначити вірні відомості з ЄДР відносно Головного управління Національної поліції України.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01051) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви із приведенням позовної заяви у відповідність до вимог п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 та вимог ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України із зазначенням чіткого та зрозумілого змісту позовних вимог, звернутих щодо кожного з відповідача або уточнити склад відповідачів у справі та визначитись з питанням щодо заявлених позовних вимог та із зазначенням відомостей з ЄДР, який підтверджує правоздатність Головного управління Національної поліції України та із зазначенням належного статуту учасника справи відносно такої особи;

2) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін