Справа № П/320/230/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року м. Київ справа №П/320/230/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" (ОСББ "Зоря") до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" (ОСББ "Зоря") з позовом до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправною відмову ГУ ДПС у Київській області щодо невизнання коштів помилково сплачених Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" (ОСББ "Зоря") по оплаті земельного податку за 2017, 2018 та 2019 роки;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області надати висновок про повернення помилково сплаченого земельного податку Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" (ОСББ "Зоря") за 2017, 2018 та 2019 роки в загальній сумі 27253,24 грн. з відповідного бюджету та подати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що відповідач протиправно відмовив йому у вчиненні дій щодо повернення Об`єднанню співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" помилкового сплаченої ним у 2017-2019 роках суми земельного податку у розмірі 27253,24 грн., зокрема, не направив до казначейства висновок про повернення коштів позивачеві.

Позивач наголоcив на тому, що ОСББ Зоря не є в розумінні чинного законодавства платником земельного податку, оскільки воно не має правовстановлюючих документів на земельну ділянку прибудинкових територій щодо житлових будинків, які обслуговує позивач, а саме: буд.155А по вул. І. Кожедуба, буд.68 по вул. Я. Мудрого, буд.70 по вул. Я.Мудрого, буд.15/1 по вул. Я. Мудрого в місті Біла Церква. Вказана земельна ділянка є власністю територіальної громади міста Біла Церква, у зв`язку з чим позивач вважає, що він не зобов`язаний здійснювати сплату відповідного податку, а сплачені ним в якості земельного податку грошові кошти є помилково сплаченими та після подання уточнюючих декларацій підлягають поверненню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.01.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що згідно баз даних Державної податкової служби України сума повернення коштів у розмірі 27253,24 грн., яка вказана у заяві ОСББ Зоря та гуртожитку Салют про повернення помилково сплачених коштів відсутня, а станом на 31.01.2020 у позивача обліковується заборгованість з несплати зобов`язання з плати за землю за жовтень 2019 року у розмірі 24,54 грн., за листопад 2019 року - 2032,04 грн. та за грудень 2019 року у розмірі2032,05 грн., що загалом становить 4088,63 грн.

Крім того, відповідач наголосив на тому, що позивачем разом із заявою про повернення помилково сплачених коштів були подані уточнюючі податкові декларації з плати за землю, у рядках 6-14 розділу ІІІ яких не вказано нараховані суми до зменшення податкового зобов`язання.

Відповідач звернув увагу на те, що у заяві позивач просив повернути йому суму у розмірі 27253,24 грн., яка є загальною сумою плати за землю, яка була самостійно задекларована ОСББ Зоря та гуртожитку Салют по деклараціях за 2017-2019 роки. Проте, позивачем самостійно було сплачено за вказаний період лише 23164,62 грн. У зв`язку з цим, відповідач вважає, що підстави для повернення позивачу відповідної суми коштів відсутні.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют (ідентифікаційний код 26246750, місцезнаходження: 09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, буд.53/1) 29.08.2002 зареєстровано як юридична особа, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №24559762 від 07.06.2019 (а.с.46-48).

Відповідно до пункту 4.2 розділу 4 Статуту ОСББ Зоря та гуртожитку Салют, затвердженого установчими зборами співвласників (протокол №1234), та зареєстрованого Білоцерківської міської радою народних депутатів 29.08.2002 №274, будинки, що перебувають у спільній власності по вул. П.Запорожця, 155-А, П.Запорожця, 195, Я.Мудрого, 68, Я.Мудрого, 70, гуртожитку Салют, Я.Мудрого, 53/1, є невід`ємною частиною статутного фонду Об`єднання Зоря (а.с.40-45).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було подано до контролюючого органу наступні податкові декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної комунальної власності):

- за 2017 рік від 09.02.2017, у якій самостійно визначено суму земельного податку, який підлягає до сплати 1434,38 грн., помісячно: з січня по листопад 2017 року 119,53 грн., грудень 2017 року 119,55 грн. (а.с.49-50);

- за 2018 рік від 30.01.2018, у якій самостійно визначено суму земельного податку, який підлягає до сплати 1434,38 грн., помісячно: з січня по листопад 2018 року 119,53 грн., грудень 2018 року 119,55 грн. (а.с.51-52);

- за 2019 рік від 11.02.2019, у якій самостійно визначено суму земельного податку, який підлягає до сплати 24384,49 грн., помісячно: з січня по листопад 2019 року 2032,04 грн., грудень 2019 року 2032,05 грн. (а.с.54-55).

Позивачем збуло здійснено сплату земельного податку за період з січня 2017 року по вересень 2019 року на загальну суму 23189,16 грн., що підтверджується наступними платіжними дорученнями:

за 2017 рік:

- від 14.02.2017 №19 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за грудень 2016 р., згідно розрахунку" (а.с.76);

- від 01.03.2017 №28 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за лютий 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.76);

- від 03.04.2017 №39 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за березень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.77);

- від 03.05.2017 №51 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за квітень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.77);

- від 01.06.2017 №71 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за травень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.78);

- від 29.06.2017 №85 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за червень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.78);

- від 02.08.2017 №95 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за липень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.79);

- від 01.09.2017 №114 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за серпень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.79);

- від 02.10.2017 №133 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за вересень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.80);

- від 01.11.2017 №149 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за жовтень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.80);

- від 01.12.2017 №168 на суму 119,53 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за листопад 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.81);

- від 28.12.2017 №182 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за грудень 2017 р., згідно розрахунку" (а.с.81);

за 2018 рік:

- від 01.02.2018 №18 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за січень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.70);

- від 02.03.2018 №35 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за лютий 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.70);

- від 05.04.2018 №52 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за квітень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.71);

- від 02.05.2018 №65 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за травень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.71);

- від 01.06.2018 №82 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за травень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.72);

- від 02.07.2018 №102 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за червень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.72);

- від 01.08.2018 №124 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за липень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.73);

- від 03.09.2018 №141 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за серпень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.73);

- від 01.10.2018 №155 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за вересень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.74);

- від 08.11.2018 №169 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за жовтень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.74);

- від 03.12.2018 №187 на суму 119,55 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за листопад 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.75);

- від 03.01.2019 №1 на суму 119,33 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за грудень 2018 р., згідно розрахунку" (а.с.69);

за 2019 рік:

- від 11.02.2019 №26 на суму 2032,04 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за січень 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.69);

- від 11.03.2019 №41 на суму 2032,04 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за лютий 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.68);

- від 10.04.2019 №60 на суму 2032,04 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за березень 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.68);

- від 02.05.2019 №80 на суму 2032,04 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за квітень 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.67);

- від 03.06.2019 №100 на суму 2032,04 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за травень 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.67);

- від 11.11.2019 №189 на суму 10160,20 грн., призначення платежу: "26246750; ; земельний податок за 2019 р., згідно розрахунку" (а.с.82).

У подальшому позивачем були подані до контролюючого органу уточнюючі декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної комунальної власності):

- за 2017 рік від 28.10.2019, у якій у графі 3 розділу ІІІ. Розрахунок податкового зобов`язання (Нарахованого на 2017 рік усього) проставлено "-" (а.с.110-111);

- за 2018 рік від 28.10.2018, у якій у графі 3 розділу ІІІ. Розрахунок податкового зобов`язання (Нарахованого на 2018 рік усього) проставлено "-" (а.с.112-114);

- за 2019 рік від 28.10.2019, у якій у графі 3 розділу ІІІ. Розрахунок податкового зобов`язання (Нарахованого на 2019 рік усього) проставлено "-" (а.с.115-116).

Судом встановлено, що позивач звернувся до Білоцерківського управління ДПС у Київській області із заявою про повернення помилково сплачених коштів щодо сплати земельного податку за 2017-2019 роки, у якій просив повернути йому кошти у сумі 13028,96 грн., сплачені в якості земельного податку, у зв`язку з тим, що Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют не є платником земельного податку (а.с.64-66).

До вказаної заяви додано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №183588128 від 04.10.2019, в якій відсутня інформація щодо наявності у Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют прав власності на будь-яке нерухоме майно (а.с.83).

Головне управління ДПС у Київській області листом від 04.11.2019 №6636/10/10-36-50-07 повідомило позивачу про те, що станом на 04.11.2019 у Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют наявний борг зі сплати земельного податку на суму 8127,68 грн. У зв`язку з цим, перерахування грошових коштів на рахунок позивача є неможливим (а.с.26).

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до Головного управління ДПС у Київській області із заявою від 25.11.2019 №58 про розгляд заяви про повернення помилково сплачених коштів щодо сплати земельного податку за 2017,2018,2019 роки, у якій повідомив про сплату на підставі платіжного доручення №189 від 11.11.2019 земельного податку за 2019 рік у сумі 10160,20 грн.

У вказаній заяві позивач просив повторно розглянути заяву про повернення помилково сплачених грошових коштів щодо сплати земельного податку вх. №7076/10/10-36-50 від 28.10.2019 у зв`язку з відсутністю у позивача станом на 25.11.2019 податкового боргу (а.с.27).

Головне управління ДПС у Київській області листом від 09.12.2019 №11158/10/10-36-50-04 повідомило позивачу, що згідно баз даних Державної податкової служби України суми повернення коштів, які вказані у заяві позивача відсутні як помилково та/або надміру сплачені.

У зв`язку з цим, заява позивача була залишена без виконання (а.с.28).

Не погоджуючись з відмовою відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання її протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до підпункту 17.1.10 пункту 17.1 статті 17 Податкового Кодексу України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до пункту 43.1 статті 43 Податкового кодексу України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Згідно з пунктом 43.2 статті 43 Податкового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Пунктами 43.3-43.4 статті 43 Податкового кодексу України передбачено, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані (пункти 43.5-43.6 статті 43 Податкового кодексу України).

Відповідно до абзацу 3 пункту 5 розділу І Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787 та зареєстрованого в Міністерстві

юстиції України 25.09.2013 за № 1650/24182 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин), у разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, подання подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з додатком 1 до Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15 грудня 2015 року № 1146, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 грудня 2015 року за № 1679/28124.

Так, наказом Міністерства фінансів України від 15.12.2015 №1146 затверджено Порядок взаємодії територiальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органiв та територіальних органiв Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надмiру сплачених сум грошових зобов`язань та пені (далі - Порядок №1146).

Вказаний наказ був чинний до 01.11.2019.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1146 повернення помилково та/або надмiру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здiйснюється виключно на пiдставi заяви платника податку (за винятком повернення надмiру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осiб, якi розраховуються органом ДФС на пiдставi поданої платником податкiв податкової декларацiї за звiтний календарний рiк шляхом проведення перерахунку за загальним рiчним оподатковуваним доходом платника податку), яка може бути подана до територіального органу ДФС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надмiру сплаченої суми протягом 1095 днiв вiд дня її виникнення.

Згідно з пунктом 6 Порядку №1146 у заяві платник вказує суму і вид помилково та/або надміру сплаченого платежу та визначає напрям(и) перерахування коштiв, що повертаються: 1) на поточний рахунок платника податку в установі банку; 2) на погашення грошового зобов`язання та пені (податкового боргу) з інших платежiв, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, незалежно вiд виду бюджету; 3) готiвкою за чеком у разi вiдсутностi у платника податкiв рахунку в установі банку; 4) готівкою з рахунків банків у разі відсутності у платника податків рахунку в установі банку; 5) поштовим переказом через підприємства поштового зв`язку; 6) для подальших розрахункiв як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на небюджетний рахунок з облiку коштiв забезпечення сплати майбутніх митних та інших платежів - рахунок 3734, відкритий на балансі Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві; банкiвський балансовий рахунок 2603, відкритий для органу ДФС у відповідному уповноваженому банку (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати), доплати тощо вносилися готівкою).

Пунктом 7 Порядку №1146 передбачено, що після реєстрації в органі ДФС заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені (крім грошових зобов`язань та пені з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів) передається на розгляд до структурних підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків і зборів та погашення заборгованостей. Не пізніше другого робочого дня, наступного за днем реєстрації, заява з відміткою вказаних підрозділів щодо правомірності повернення передається до структурного підрозділу, на який покладено функцію з підготовки висновку.

Заява платника про повернення помилково або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, після реєстрації передається до структурного підрозділу митниці ДФС, на який покладено функцію з підготовки висновку.

Відповідно до пунктів 8-9 Порядку №1146 у разі якщо вказана у заяві платника сума (її частина) за даними інформаційних систем обліковується як помилково та/або надміру сплачена, орган ДФС готує: висновок на повернення такої суми (її частини) за формою згiдно з додатком 1 до цього Порядку; два примiрники реєстру висновкiв за платежами, належними державному бюджету, за формою згiдно з додатком 2 до цього Порядку; три примiрники реєстру висновкiв за платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, за формою згiдно з додатком 3 до цього Порядку.

Контроль за прийняттям/передаванням висновкiв органи ДФС, місцеві фiнансові органи, органи Казначейства здійснюють шляхом проставляння на відповідних примірниках Реєстрів відміток про надходження документів до установи у порядку, визначеному Типовою інструкцією з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1242 (із змінами).

За платежами, належними державному бюджету, орган ДФС у строк не пiзнiшенiж за п`ять робочих днiв до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податкiв заяви передає висновки згiдно з реєстром висновкiв за платежами, належними державному бюджету, для виконання вiдповiдному органу Казначейства.

Орган ДФС не пізніше наступного робочого дня вiд дати отримання висновку, погодженого місцевим фiнансовим органом або відповідним органом, визначеним відповідно до пункту 24-1 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, передає його згiдно з реєстром висновкiв за платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, відповідному органу Казначейства.

Орган ДФС несе відповідальність згiдно iз законом за несвоєчаснiсть передачi висновку органу Казначейства для виконання.

Пунктами 10-11 Порядку №1146 визначено, що висновки реєструються органами Казначейства в Журналі обліку висновків, який ведеться в електронному вигляді, за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку.

На пiдставi отриманих висновків вiдповiдний орган Казначейства здійснює повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у визначеному законодавством порядку.

Повернення помилково та/або надмiру сплачених сум грошових зобов`язань та пені готiвкою фiзичним особам, які не мають рахункiв у банках, здiйснюється органами Казначейства: 1) з вiдповiдних рахункiв, вiдкритих органами Казначейства в банках, уповноважених згiдно з укладеними договорами здiйснювати виплату готiвки на пiдставi чека, виписаного на iм`я фiзичної особи; 2) з рахунків банкiв, уповноважених згiдно з укладеними договорами здiйснювати виплату готiвки за реєстром одержувачів коштiв (далi - Реєстр), пiдготовленим органом ДФС, у якому зазначаються: прiзвище, iм`я та по батьковi одержувача, реєстрацiйний номер облiкової картки платника податкiв або серія та/або номер паспорта (для фізичних осiб, якi через свої релiгiйнi переконання вiдмовляються вiд прийняття реєстрацiйного номера облiкової картки платника податкiв та повiдомили про це вiдповiдний орган ДФС i мають вiдмiтку у паспортi), сума, що пiдлягає поверненню; 3) поштовим переказом на адресу, визначену у заявi платника податкiв або у податковiй декларації фiзичної особи, через пiдприємства поштового зв`язку за Реєстром, пiдготовленим органом ДФС.

Орган Казначейства протягом п`яти робочих днів повiдомляє відповідний орган ДФС про перерахування сум помилково та/або надмiру сплачених сум грошових зобов`язань та пені на рахунки банків та через пiдприємства поштового зв`язку, уповноважені здiйснювати готiвковi розрахунки з платниками податкiв, зазначені у висновку про повернення, пiсля чого орган ДФС у строк не пiзнiше п`яти робочих днів повідомляє платників податкiв про можливiсть отримання належних їм коштiв.

Оплата послуг банкiв та пiдприємств поштового зв`язку при поверненнi платникам податкiв готiвкою помилково та/або надмiру сплачених (утриманих) сум грошових зобов`язань та пені здiйснюється за рахунок коштiв бюджету, з якого повертається цей податок (пункт 12 Порядку №1146).

Наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60 затверджено Порядок інформаційної взаємодії Державної фіскальної служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені (далі - Порядок №60), який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08.04.2019 за №370/33341, та який набрав чинності з 26.04.2020.

Пунктом 4 розділу І Порядку №60 встановлено, що цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування, крім пункту 2 цього наказу, який набирає чинності з першого числа сьомого місяця, що настає за місяцем його офіційного опублікування, та застосовується щодо повернення платежів, належних: державному бюджету, з першого числа четвертого місяця, що настає за місяцем офіційного опублікування цього наказу; місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, з першого числа сьомого місяця, що настає за місяцем офіційного опублікування цього наказу.

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №60 дія цього Порядку не поширюється на: відшкодування податку на додану вартість; повернення авансових платежів (передоплати), помилково та/або надміру внесених платниками податків за власним бажанням, як попереднього грошового забезпечення сплати майбутніх митних та інших платежів, що сплачуються до/або під час митного оформлення, та грошової застави; повернення митних та інших платежів, що сплачуються до/або під час митного оформлення; повернення помилково та/або надміру перерахованих (унесених) платниками коштів, сплачених шляхом надання при митному оформленні податкового векселя; повернення суми акцизного податку, внесеної в рахунок погашення податкових векселів; виконання рішень судів щодо безспірного списання коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджетів.

Згідно з пунктами 1-2 розділу ІІ Порядку №60 повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (за винятком повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які розраховуються територіальним органом ДФС на підставі поданої платником податків податкової декларації про майновий стан і доходи за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДФС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДФС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства), та визначає напрям(и) перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, незалежно від виду бюджету; у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку №60 визначено, що після надходження до територіального органу ДФС подана в електронній формі заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Журналу опрацювання заяв на повернення (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційно-телекомунікаційної системи органів ДФС.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку №60 якщо за результатами розгляду заяви підрозділом територіального органу ДФС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, встановлено правомірність повернення коштів, працівник цього підрозділу вносить до Журналу відмітку про правомірність повернення відповідної суми коштів.

Внесення до Журналу відмітки про правомірність повернення коштів здійснюється не пізніше 18:00: дев`ятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних державному бюджету; одинадцятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

У разі якщо за результатами розгляду заяви правомірність повернення коштів не встановлено, у строки, визначені абзацами другим-четвертим цього пункту, підрозділ територіального органу ДФС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, готує та направляє платнику письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Порядку №60 після внесення до Журналу відмітки підрозділу територіального органу ДФС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, підрозділ територіального органу ДФС, що виконує функції з погашення боргу, проставляє у Журналі відмітку про наявність або відсутність податкового боргу та правомірність або неправомірність за таких умов повернення коштів.

Внесення відмітки про правомірність або неправомірність повернення здійснюється підрозділом територіального органу ДФС, що виконує функції з погашення боргу, не пізніше 18:00: восьмого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних державному бюджету; десятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

У разі якщо за результатами розгляду заяви правомірність повернення коштів не встановлено, у строки, визначені абзацами другим-четвертим цього пункту, підрозділ територіального органу ДФС, що виконує функції з погашення боргу, готує та направляє платнику письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку №60 на заяви, щодо яких у Журналі встановлено відмітки підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, здійснюється накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) цих підрозділів у строки, визначені в абзацах другому-четвертому пунктів 5, 6 цього розділу.

Інформація про повернення, щодо якого у Журналі здійснено накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) підрозділів територіального органу ДФС, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, автоматично вноситься до Реєстру узгоджених повернень, який ведеться засобами інформаційно-телекомунікаційної системи органів ДФС.

Реєстр узгоджених повернень містить, зокрема, дані про податковий номер або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті), найменування або прізвище, ім`я, по батькові (для фізичних осіб), дату та номер заяви про повернення коштів, назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, суму помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства), напрям(и) перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються, тощо.

Опрацювання Реєстру узгоджених повернень здійснюється шляхом формування електронних висновків про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені (далі - електронні висновки) за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку структурним підрозділом територіального органу ДФС, на який покладено функцію з формування таких електронних висновків.

Пунктами 8-9 розділу ІІ Порядку №60 передбачено, що формування електронних висновків здійснюється територіальними органами ДФС щодня (крім вихідних, святкових та неробочих днів) з урахуванням календарної черговості розміщення інформації у Реєстрі узгоджених повернень.

На кожний сформований електронний висновок накладаються кваліфіковані електронні підписи керівника (заступника керівника) структурного підрозділу, що сформував висновок, керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДФС та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Кваліфіковані електронні підписи та кваліфікована електронна печатка накладаються: за платежами, належними державному бюджету,- не пізніше 16:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви; за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами,- не пізніше 18:00 восьмого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви.

Сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДФС у строк не пізніше 18:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви ДФС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Електронні висновки про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами (крім акцизного податку з виробленого в Україні та ввезеного на митну територію України пального), направляються до Казначейства для виконання за умови їх погодження з відповідними місцевими фінансовими органами.

Відповідно до пункту 3 розділу V Порядку №60 казначейство до 12:00 робочого дня, наступного за днем отримання електронних висновків та/або електронних повідомлень, забезпечує їх автоматичну обробку після перевірки таких висновків та/або електронних повідомлень засобами антивірусного захисту інформації.

Під час автоматичної обробки Казначейство здійснює перевірку кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідного територіального органу ДФС та повноти платіжних реквізитів електронних висновків та/або електронних повідомлень.

На кожний отриманий електронний висновок та/або електронне повідомлення у строк, визначений в абзаці першому цього пункту, Казначейство формує та надає ДФС квитанцію про отримання та результати обробки такого електронного висновку та/або електронного повідомлення з накладанням кваліфікованого електронного підпису посадової (уповноваженої) особи.

Згідно з пунктом 5 розділу V Порядку електронні висновки та/або електронні повідомлення, які пройшли перевірку кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідного територіального органу ДФС та повноти платіжних реквізитів, приймаються Казначейством до виконання.

Про прийняття електронного висновку та/або електронного повідомлення до виконання Казначейство інформує ДФС шляхом надсилання відповідної квитанції.

Отже, повернення помилково сплачених грошових коштів здійснюється на підставі заяви такої особи про повернення помилково сплачених коштів, поданої до контролюючого органу.

На підставі вказаної заяви контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Як зазначено вище, позивач звернувся до Головного управління ДПС у Київській області із заявами про повернення грошових коштів, які були помилково сплачені в якості земельного податку з юридичних осіб за 2017-2019 роки.

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивач зазначив про те, що Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют не є платником земельного податку.

Відповідач відмовив позивачу у задоволенні відповідних заяв з підстав наявності у Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют заборгованості зі сплати земельного податку.

Згідно з підпунктами 14.1.72-14.1.74 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України:

- земельний податок - обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів (далі - податок для цілей розділу XII цього Кодексу);

- землекористувачі - юридичні та фізичні особи (резиденти і нерезиденти), яким відповідно до закону надані у користування земельні ділянки державної та комунальної власності, у тому числі на умовах оренди;

- земельна ділянка - частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, цільовим (господарським) призначенням та з визначеними щодо неї правами.

Відповідно до пункту 269.1 статті 269 Податкового кодексу України платниками податку є: власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); землекористувачі.

Згідно з пунктом 270.1 статті 270 Податкового кодексу України об`єктами оподаткування є: земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні; земельні частки (паї), які перебувають у власності.

Пунктом 271.1 статті 271 Податкового кодексу України визначено, що базою оподаткування є: нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом (пункт 271.2 статті 271 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 286.1 статті 286 Податкового кодексу України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

Пунктом 287.1 статті 287 Податкового кодексу України встановлено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.

Згідно з частиною першою-другою статті 42 Земельного кодексу України земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території державної або комунальної власності, надаються в постійне користування підприємствам, установам і організаціям, які здійснюють управління цими будинками.

Земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкова територія, що перебувають у спільній сумісній власності власників квартир та нежитлових приміщень у будинку, передаються безоплатно у власність або в постійне користування співвласникам багатоквартирного будинку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин першої-другої статті 92 Земельного кодексу України право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.

Права постійного користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності набувають, зокрема, співвласники багатоквартирного будинку для обслуговування такого будинку та забезпечення задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників (співвласників) та наймачів (орендарів) квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Згідно зі статтями 125-126 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

З аналізу наведених норм вбачається, що платником земельного податку є власник земельної ділянки або землекористувач, якими може бути фізична чи юридична особа. Обов`язок сплати цього податку для його платника виникає з моменту набуття (переходу) в установленому законом порядку права власності на земельну ділянку чи права користування нею і триває до моменту припинення (переходу) цього права.

Відповідно до статті 1 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна;

- співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Статтею 3 цього Закону визначено, що діяльність об`єднань і асоціацій регулюється цим Законом, Цивільним, Житловим та Земельним кодексами України, іншими нормативно-правовими актами та статутом об`єднання, асоціації.

Згідно з частиною другою статтею 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Позивач, обґрунтовуючи свої вимоги, зазначив, що Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют не є платником земельного податку, оскільки земельні ділянки прибудинкової території не належать позивачу на праві власності, оренди або на праві постійного користування.

З матеріалів справи вбачається, що ОСББ Зоря та гуртожитку Салют звернулось до Білоцерківської міської ради Київської області із заявами про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність чи постійне користування, що знаходяться під будинками та на прибудинкових територіях по об`єктах, що обслуговують ОСББ Зоря та гуртожитку Салют відповідно до пункту 4.2 статуту: житловий будинок АДРЕСА_1 ; житловий будинок АДРЕСА_1 , житловий будинок №155А, за адресою: вул. І. Кожедуба, м. Біла Церква; гуртожиток Салют, буд.53/1 за адресою: вул. Я.Мудрого, м. Біла Церква (а.с.18).

Управління регулювання земельних відносин міської ради листом від 12.06.2019 №10-10-699 повідомило позивачу, що заяви ОСББ Зоря гуртожитку Салют про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою були розглянуті 11.06.2019 на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин та земельного кадастру, планування, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою. За результатам розгляду комісія рекомендує запросити позивача на чергове засідання комісії для вирішення питання по суті (а.с.13).

Управління регулювання земельних відносин міської ради листом від 19.06.2019 №10-10-719 повідомило позивачу, що заяву позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування з цільовим призначенням 02.03. Для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , орієнтовною площею 0,2227 га, було розглянуто на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин та земельного кадастру, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою 18.06.2019 та взято на додаткове вивчення членами постійної комісії (а.с.88).

Управління регулювання земельних відносин міської ради листом від 19.06.2019 №10-10-720 повідомило позивачу, що заяву позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування з цільовим призначенням 02.03. Для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , орієнтовною площею 0,3224 га, було розглянуто на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин та земельного кадастру, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою 18.06.2019 та взято на додаткове вивчення членами постійної комісії (а.с.87).

Управління регулювання земельних відносин міської ради листом від 19.06.2019 №10-10-721 повідомило позивачу, що заяву позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування з цільовим призначенням 02.03. Для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_4 , орієнтовною площею 0,3873 га, було розглянуто на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин та земельного кадастру, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою 18.06.2019 та взято на додаткове вивчення членами постійної комісії (а.с.86).

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про наявність у позивача права власності або права користування на земельні ділянки, на яких розташовані будинки та прибудинкова територія будинків, що входять до складу Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют.

Відповідачем під час розгляду справи також не надано доказів існування правовстановлюючих документів на відповідні земельні ділянки, які б підтверджували право власності або право постійного користування позивача ними.

Таким чином, оскільки позивач не є власником чи користувачем земельними ділянками, він не є в розумінні Податкового кодексу України платником земельного податку.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 19.01.2018 у справі № 2а-17512/12/2670 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 71692686).

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, оскільки Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют не є платником земельного податку, сплачені ним в якості земельного податку грошові кошти за 2017-2019 роки слід розцінювати як помилково сплачені, а тому такі грошові кошти підлягають поверненню позивачу у порядку, визначеному вимогами чинного законодавства.

Суд вважає неперконливими посилання відповідача на те, що позивачем у рядках 6-14 розділу ІІІ уточнюючих податкових деклараціях за 2017-2019 роки не вказано нараховані суми до зменшення податкового зобов`язання із земельного податку, оскільки у Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют з огляду на відсутність статусу платника земельного податку не виникло обов`язку щодо подання відповідної податкової звітності.

У зв`язку з цим, недотримання позивачем порядку заповнення уточнюючих декларацій не створює для нього жодних правових наслідків та не є перешкодою для отримання помилково сплачених сум земельного податку.

При цьому, суд наголошує, що самостійне декларування та сплата ОСББ Зоря та гуртожитку Салют земельного податку за відповідний період не є підставою для висновків про набуття позивачем статусу платника земельного податку, оскільки набуття такого статусу виникає в силу закону, а не виявлення юридичною особою наміру щодо декларування та сплати відповідного податку.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження висновків щодо виникнення у позивача обов`язку зі сплати земельного податку та, відповідно, відсутності підстав для повернення позивачу помилково сплачених ним грошових коштів, у той час як матеріали справи свідчать про те, що ОСББ Зоря та гуртожитку Салют не є платником відповідного податку, а тому відповідач протиправно відмовив позивачу у поверненні помилково сплачених грошових коштів.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було сплачено земельний податок за період з січня 2017 року по вересень 2019 року на загальну суму 23189,16 грн.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправною відмову Головного управління ДПС у Київській області, оформлену листом 04.11.2019 №6636/10/10-36-50-07, в оформленні та поданні до територіального органу державної казначейської служби висновку про повернення Об`єднанню співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют помилково сплаченої суми земельного податку у розмірі 23189,16 грн.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області надати висновок про повернення помилково сплаченого земельного податку Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків "Зоря" та гуртожитку "Салют" (ОСББ "Зоря") за 2017, 2018 та 2019 роки в загальній сумі 27253,24 грн. з відповідного бюджету та подати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, суд зазначає таке.

Так, згідно з Рекомендацією №R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 №1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Оскільки відповідач неправомірно відмовив позивачу в оформленні та поданні висновку про повернення помилково сплачених коштів, суд вважає, що у даному випадку у відповідача відсутня дискреція як можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача надати належному органу Державної казначейської служби України висновок про повернення позивачу помилково сплаченої суми земельного податку.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Судом встановлено, що під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 23.12.2019 №210 (а.с.6), який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Київській області.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1.Адміністративний позов задовольнити частково.

2.Визнати протиправною відмову Головного управління ДПС у Київській області, оформлену листом 04.11.2019 №6636/10/10-36-50-07, щодо оформлення та подання до територіального органу Державної казначейської служби України висновку про повернення Об`єднанню співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют помилково сплаченої суми земельного податку у розмірі 23189,16 грн.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області підготувати та передати до належного органу Державної казначейської служби України висновок про повернення Об`єднанню співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют помилково сплаченої суми земельного податку у розмірі 23189,16 грн.

4. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

5. Стягнути на користь Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків Зоря та гуртожитку Салют (ідентифікаційний код 26246750, місцезнаходження: 09100, Київська обл.., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, буд.53/1) судовий збір у сумі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377, місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул.Народного Ополчення, 5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.