Справа № 640/1477/19
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Літвінова А.В. Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Справа № 640/1477/19

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Губської Л.В., Карпушової О.В.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 квітня 2020 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до Голови кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів)

при Департаменті судової роботи та банкрутства

Міністерства юстиції України

про визнання протиправним протоколу

та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Голови кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) при Департаменті судової роботи та банкрутства Міністерства юстиції України (далі - відповідач), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:

- скасувати протокол засідання Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих результати іспиту (розпорядників майна, керуючого санацією, ліквідатора) від 14.11.2018 № 18 у частині результату іспиту ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Кваліфікаційну комісію арбітражних керуючих при Департаменті судової роботи та банкрутства Міністерства юстиції України провести іспит ОСОБА_1 про видачу свідоцтва на право здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідатора) без повторного проходження навчання.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.04.2020 у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивач за результатами другої частини кваліфікаційного іспиту не набрав мінімально допустимої (прохідної) кількості балів, у зв`язку з чим правомірно не був допущений відповідачем до його подальшого складання.

При цьому, суд установив, що перелік тестових питань, за якими проводився відповідний іспит, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 18.01.2013 № 128/5, що наявний для ознайомлення у відкритому доступі на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України, з яким позивач мав можливість ознайомитись та належно підготуватись.

Не погодившись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій (з урахуванням доповнення до апеляційної скарги) просить його скасувати та ухвалити постанову про задоволення позову повністю, стверджуючи, що судом першої інстанції було неповно встановлено обставини цієї справи, не перевірено його доводів щодо неналежності та некоректності питань, за якими проводився іспит, та їх невідповідності офіційно затверджено переліку.

При цьому, апелянт зазначає, що на його думку, суд першої інстанції не дотримався принципу офіційного з`ясування обставин справи, не витребував відповідних доказів, хоча позивач заявляв таке клопотання, не дослідив жодних доказів на перевірку доводів його позовної заяви та не встановив істину у справі.

Крім того, апелянт наполягає на тому, що ним не було отримано відзив відповідача на його позов у цій справі.

З цих та інших підстав апелянти вважають, що оскаржуване ним рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.06.2020 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін та зазначає, що до суду першої інстанції відповідачем було подано матеріали іспиту позивача, а саме витяги з протоколів засідання комісії та акт ознайомлення позивача з результатами складання ним іспиту.

Також відповідач вказує, що копія відзиву на позов була ним направлена позивачу, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

Разом з тим, відповідач у своєму відзиві звертає увагу на те, що позивач не набрав мінімального прохідного балу, що й стало підставою для автоматичного припинення відповідного анонімного тестування.

Позивачем подано відповідь на відзив відповідача, в якій він зазначає, що, на його переконання, відповідач у своєму відзиві не спростував доводів його апеляційної скарги і наведені ним твердження не відповідають дійсності.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.07.2020, 04.08.2020 витребувано додаткові докази у справі, продовжено строк судового розгляду та відкладено судовий розгляд.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 14.11.2018 позивача було допущено до складання кваліфікаційного іспиту для отримання свідоцтва на право здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідатора).

Разом з тим, автоматизоване анонімне тестування було автоматично припинено системою, у зв`язку з тим, що позивачем набрано меншу кількість балів, а саме: за результатами першої частини екзаменаційного завдання позивачем отримано 21 бал, а за результатами другої частини екзаменаційного завдання - 43 бали (витяг з протоколу засідання Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) від 14.11.2018 № 18).

Відповідно, позивача визнано особою, яка не склала кваліфікаційний іспит.

Позивач звернувся до Міністерства юстиції України з вимогою надати йому матеріали кваліфікаційного іспиту для отримання свідоцтва на право здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідатора), який він складав.

Листом Міністерства юстиції України від 27.12.2018 № 51680/40062-33-18/93.3 у відповідь на вказане звернення позивача було повідомлено, що відповідно о пунктів 3.8-3.11 Порядку складання кваліфікаційного іспиту особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) шляхом автоматизованого анонімного тестування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 14.01.2013 №93/5, протягом десятиденного строку з дня складання іспиту Комісія надсилає протокол його проведення до структурного підрозділу Мін`юсту України та оголошує шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Мін`юсту України в мережі інтернет результати проведення іспиту (кількість отриманих балів претендентом), прізвища, імена, по батькові осіб, за результатами складеного іспиту яких Комісією рекомендовано Мін`юсту України видати свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) та прізвища, імена та по батькові осіб, які не склали іспиту. Особа, яка не склала іспит, має право протягом одного року скласти іспит повторно один раз у порядку, передбаченому для складання іспиту. Особа, яка не склала повторний іспит, може бути допущена до складання нового іспиту після проходження перепідготовки в порядку, визначеному законодавством. Результати іспиту можуть бути оскаржені протягом місяця до Комісії.

Крім того, у вказаному листі зазначено, що відповідно до пункту 1.2 наведеного Порядку, іспит проводиться шляхом проходження претендентами автоматизованого анонімного тестування відповідно до переліку обов`язкових питань, за якими проводиться навчання осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), встановлених відповідно до законодавства. Цей перелік затверджений наказом Міністерства юстиції України від 18.01.2013 №128/5 «Про затвердження Переліку обов`язкових питань, за якими проводиться навчання осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого» та наявний для ознайомлення у відкритому доступі на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України.

Позивач, вважаючи протиправним протокол засідання Комісії від 14.11.2018 № 18, а свої права порушеними, звернувся до суду з цим позовом.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» від 14.05.1992 № 2343-XII, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2343-XII), Положенням про Міністерство юстиції України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228 (далі - Положення № 228), Порядком складення кваліфікаційного іспиту особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), шляхом автоматизованого анонімного тестування, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 14.01.2013 № 93/5 (далі - Порядок № 93/5), Положенням про Кваліфікаційну комісію арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 11.01.2013 № 80/5 (далі - Положення № 80/5), наказом Міністерства юстиції України від 18.01.2013 № 128/5 щодо затвердження переліку обов`язкових питань, за якими проводиться навчання осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) (далі - Наказ № 128/5).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами четвертою-шостою статті 101 Закону № 2343-XII кваліфікаційна комісія формує графік складення кваліфікаційних іспитів; проводить кваліфікаційні іспити; затверджує результати кваліфікаційних іспитів; розглядає скарги щодо результатів кваліфікаційних іспитів; приймає рішення про видачу свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора).

Рішення кваліфікаційної комісії приймаються на її засіданні шляхом голосування простою більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів комісії. Кваліфікаційна комісія вважається повноважною у разі присутності не менше п`яти членів комісії.

Рішення кваліфікаційної комісії оформлюється протоколом, що підписується усіма присутніми на засіданні членами комісії.

Статтею 102 Закону № 2343-XII установлено, що особа, яка має намір отримати свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), подає кваліфікаційній комісії відповідну заяву з документами, що підтверджують відповідність зазначеним у цьому Законі вимогам до арбітражного керуючого.

Кваліфікаційна комісія проводить перевірку достовірності документів та відомостей, що подаються особою, за результатом якої приймає рішення про допуск чи відмову у складенні кваліфікаційного іспиту.

Іспит проводиться шляхом автоматизованого анонімного тестування. Порядок складення кваліфікаційного іспиту та перелік питань, винесених на кваліфікаційний іспит, затверджує державний орган з питань банкрутства. Рішення кваліфікаційної комісії оформлюється протоколом, що підписується усіма присутніми на засіданні членами комісії.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може подати заяву про його повторне складення не раніше, ніж через шість місяців.

Відповідно до пунктів 1, 3 Положення № 228, Міністерство юстиції України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує, в тому числі, державну політику з питань банкрутства, а також є державним органом з питань банкрутства.

Організаційні засади проведення кваліфікаційного іспиту (далі - іспит) та порядок його складення особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) (далі - претенденти), а також порядок оцінювання знань на іспиті та встановлення його результату, визначено Порядком № 93/5.

Порядок утворення при Міністерстві юстиції України (далі - Мін`юст) як державному органі з питань банкрутства Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) (далі - Комісія), її завдання, функції та порядок діяльності, визначено Положенням № 80/5.

Перелік обов`язкових питань, за якими проводиться навчання осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) затверджено наказом Міністерства юстиції України № 128/5.

Пунктами 3.5. - 3.11. Порядку № 93/5 визначено, що тестові питання розробляються структурним підрозділом Мін`юсту.

Екзаменаційні завдання формуються безпосередньо системою для кожної особи індивідуально шляхом генерування у довільній формі переліку тестових питань та завдань.

Кожна правильна відповідь оцінюється системою в один бал, неправильна - в нуль балів.

У разі необхідності питання в межах відповідної частини екзаменаційного завдання може бути пропущене, в такому випадку є можливість відповісти на нього пізніше.

Автоматизоване анонімне тестування складається з трьох частин і проводиться одночасно для всіх осіб, які беруть участь у складанні іспиту.

Результати виконання екзаменаційного завдання автоматизованого анонімного тестування виводяться системою у вигляді відповідного повідомлення.

Після закінчення виконання автоматизованого анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, секретар Комісії формує та роздруковує екзаменаційну відомість.

Екзаменаційна відомість містить перелік імен входу осіб, які проходили автоматизоване анонімне тестування, кількість набраних за кожне завдання балів та вільне поле для зазначення прізвищ, імен та по батькові осіб, яке заповнюється після ідентифікації результатів автоматизованого анонімного тестування.

Ідентифікація результатів автоматизованого анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після формування екзаменаційної відомості у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Прізвища, імена та по батькові осіб, що складали іспит, заносяться секретарем Комісії до роздрукованої екзаменаційної відомості, яка скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії.

За результатами іспиту секретар Комісії складає протокол, у якому зазначаються: час та місце проведення іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів, місця реєстрації або проживання, імена входу та відповідні паролі осіб, які допущені до складення іспиту; отримані бали за результатами екзаменаційного тесту; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали іспит; рекомендації Мін`юсту України щодо видачі свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) особам, які склали іспит.

Протокол підписується головою та секретарем Комісії.

Протягом десятиденного строку з дня складення іспиту Комісія надсилає протокол його проведення до структурного підрозділу Мін`юсту України та оголошує шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Мін`юсту України в мережі Інтернет результати проведення іспиту (кількість отриманих балів кожного претендента), прізвища, імена, по батькові осіб, за результатами складеного іспиту яких Комісією рекомендовано Мін`юсту України видати свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), та прізвища, імена та по батькові осіб, які не склали іспит.

Особа, яка не склала іспит, має право протягом одного року скласти іспит повторно один раз у порядку, передбаченому для складення іспиту.

Особа, яка не склала повторний іспит, може бути допущена до складення нового іспиту після проходження перепідготовки в порядку, визначеному законодавством.

Результати іспитів можуть бути оскаржені протягом місяця до Комісії.

Зберігання протоколів проведення іспиту та документів, що надійшли від претендентів до Комісії, забезпечує структурний підрозділ Мін`юсту України.

Пунктом 3.5. Порядку № 93/5 складання іспиту визначено наступне.

Перша частина екзаменаційного завдання включає в себе тридцять тестових питань з дисципліни «Банкрутство», до кожного з яких додаються два варіанти відповіді: «Так» чи «Ні».

Перша частина вважається виконаною, якщо особою набрано не менше 21 бала. У цьому випадку особа автоматично допускається системою до другої частини екзаменаційного завдання.

Друга частина екзаменаційного завдання складається із сімдесяти тестових питань з дисциплін «Банкрутство», «Економіка», «Цивільне законодавство та договірні відносини», «Господарське законодавство», «Господарський процес», «Трудове та пенсійне законодавство», «Виконавче провадження», «Приватизація та оцінка майна», «Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», «Контроль за господарською діяльністю суб`єктів господарювання та відповідальність за порушення законодавства у сфері банкрутства». До кожного тестового питання надається перелік із п`яти відповідей у формі тверджень. Одне твердження правильне, решта - неправильні.

Друга частина вважається виконаною, якщо особою набрано не менше 49 балів. У цьому випадку особа автоматично допускається системою до третьої частини екзаменаційного завдання.

Третя частина екзаменаційного завдання складається з чотирьох тестових завдань, відповідь на кожне під запитання яких має бути вибрана із заданого списку можливих відповідностей.

Третя частина вважається виконаною, якщо особою набрано не менше 2 балів.

Оцінювання екзаменаційного завдання автоматизованого анонімного тестування здійснюється системою.

У разі набрання меншої кількості балів, у тому числі у зв`язку із закінченням часу, відведеного для виконання екзаменаційного завдання, автоматизоване анонімне тестування автоматично припиняється системою і особа вважається такою, що не склала кваліфікаційний іспит.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру отримання особою свідоцтва на право здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідатора).

Разом з тим, зазначена процедура, зокрема, передбачає необхідність складання заінтересованою особою кваліфікаційного іспиту, етапність проходження якого детально визначена підзаконним нормативно-правовим актом - Порядком № 93/5 та визначає мінімальну кількість прохідних балів, яку повинна отримати особа на кожному етапі.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що позивач за результатами проходження другого етапу кваліфікаційного іспиту не набрав мінімальної кількості балів, необхідної для його допуску до наступного етапу, а саме набрав 43 бали з мінімально допустимої кількості 49 балів, що відповідно до пункту 3.5 Порядку № 93/5 є підставою для автоматичного припинення системою анонімного тестування і визнання особи такою, що не склала кваліфікаційний іспит.

Доводи апелянта щодо неналежності та некоректності питань, за якими проводився іспит, та їх невідповідності офіційно затверджено переліку, апеляційний суд відхиляє як такі, що не підтверджуються жодними належними і допустимими в розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України доказами.

При цьому, колегія суддів зазначає, що для перевірки зазначених доводів апелянта ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.07.2020 у відповідача було витребувано додаткові докази у справі /т. 1 а.с. 130-131/ і на виконання такої ухвали суду надані відповідні докази /т. 1 а.с. 138-143/, якими спростовуються доводи апелянта та аналіз яких у сукупності з оприлюдненим на офіційному сайті Мін`юсту переліком питань до кваліфікаційного іспиту, що складався позивачем, вказує на проведення іспиту позивача у нормативно визначеному порядку.

Твердження апелянта про те, судом першої інстанції було неповно встановлено обставини цієї справи, не перевірено його доводів щодо неналежності питань іспиту, спростовуються матеріалами справи, зокрема мотивувальною частиною оскаржуваного судового рішення, в якій надано відповідну оцінку суду таким доводам /т. 1 а.с. 65/.

Доводи апелянта про те, що ним не було отримано відзив відповідача на його позов у цій справі, апеляційний суд приймає до уваги, але зазначає, що матеріалами справи підтверджується факт направлення відповідачем на адресу позивача відзиву на його позов, відповідно до приписів статті 162 КАС України /т. 1 а.с.50/.

Разом з тим, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 44 КАС України позивач мав процесуальне право на ознайомлення з матеріалами цієї справи та, з огляду на строки її розгляду в суді першої інстанції, реальну можливість реалізувати таке право. Втім, реалізація особою наданих їй прав належить до її власного волевиявлення.

З приводу доводів апелянта про те, що суд першої інстанції не дотримався принципу офіційного з`ясування обставин справи, не витребував відповідних доказів, хоча позивач заявляв таке клопотання, не дослідив жодних доказів на перевірку доводів його позовної заяви та не встановив істину у справі, колегія суддів зазначає, що певні докази у ході судового розгляду цієї справи були надані суду як позивачем, так і відповідачем (разом з відзивом на позов) і, як вбачається з мотивувальної частини оспорюваного рішення суду першої інстанції, досліджені судом.

Крім того, як зазначалося вище, судом апеляційної інстанції також на перевірку доводів апелянта було витребувано у відповідача відповідну докази.

Тож, враховуючи вищевикладене, наведені доводи апелянта не спростовують правильності висновків суду першої інстанції та не підтверджують наявності достатніх правових підстав для скасування рішення суду першої інстанції в цій справі та/або для задоволення позову ОСОБА_1 .

Аналізуючи всі доводи учасників справи, колегія суддів приймає до уваги висновки, викладені в рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Отже, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 квітня 2020 року - без змін.

Розподіл судових витрат.

Судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, а тому, відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати в цій справі перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 квітня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 15 вересня 2020 року.

Головуючий суддя

Судді: