Справа № 640/17060/20
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 вересня 2020 року м. Київ № 640/17060/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Апарат Верховної Ради України
про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Апарату Верховної Ради України, в якому просить зобов`язати Апарат Верховної Ради України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за 137,5 дні невикористаної щорічної відпустки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.08.2020 року залишено без руху, зобов`язано усунути недоліки позовної заяви крім іншого, поданням до суду належним чином засвідченої копії розпорядження Першого заступника Керівника Апарату Верховної Ради України від 27.08.2019 року №1305-к.

19.08.2020 року від позивача засобами поштового зв`язку до суду разом з іншими документами надійшов оригінал витягу з розпорядження Першого заступника Керівника апарату ВРУ від 27.08.2019 року №1305-к.

Згідно зі статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другий); для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята).

Частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України встановлено, що в разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Надаючи тлумачення вказаній нормі КЗпП України, Конституційний Суд України в Рішенні від 15.10.2013 №8-рп/2013 зазначив, що в аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 КЗпП України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 №108/95-ВР (зі змінами) необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

За змістом наведеного правового регулювання та Рішення Конституційного Суду України від 15.10.2013 №8-рп/2013, не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати.

Позивачем заявлено вимогу про визнання протиправною бездіяльності Апарату Верховної Ради України щодо не нарахування та невиплати грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки, що не є вимогою про стягнення заробітної плати, тому на таку вимогу поширюються строки звернення до адміністративного суду. В даному випадку це частина п`ята статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якою визначено місячний строк звернення до суду. При цьому судом ураховано, що позивач обіймала посаду помічника-консультанта (патронатна служба), яка згідно з пунктом 15 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України відноситься до публічної служби.

Як убачається з доданих до позову доказів, позивача звільнено розпорядженням від 27.08.2019 №1305-к з 29.08.2019. У позові не зазначено про невчасне отримання рішення про звільнення. Отже, вимога про визнання протиправною бездіяльності Апарату Верховної Ради України щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки заявлена з пропущенням місячного строку, встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України: в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша); якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга).

Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На думку суду, помилковими є доводи позивача про непоширення на позовну вимогу про визнання протиправною бездіяльності Апарату Верховної Ради України щодо не нарахування та невиплати грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки строків звернення до суду. Заяви про поновлення строку пропущеного строку позивачем не подано.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду Заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали та з урахуванням строків, визначених пунктом 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна