Справа № 580/2787/20
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 вересня 2020 року справа № 580/2787/20 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Рідзель О.А., розглянувши в залі суду в порядку підготовки до судового розгляду справи заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю Ломовате про розгляд з участю сторін справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Ломовате до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмети спору, на стороні відповідача державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Черкаській області Мокренчук Юлія Борисівна, про визнання протиправними і скасування припису та визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

23.07.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю Ломовате (далі - позивач) із позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмети спору, на стороні відповідача - державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Черкаській області Мокренчук Юлія Борисівна (далі - третя особа), в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області №251-ДК/0116Пр/03/01/-20 від 26.06.2020;

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області в частині складання повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу №251-ДК/0065ШК/11/01/-20 від 26.06.2020.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 28.07.2020 відкрито провадження у даній справі та вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

25.08.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи з участю сторін (далі Заява), яка мотивована необхідністю надання усних пояснень для повного та всебічного розгляду справи.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаної Заяви, з огляду на таке.

Відповідно до частин 1, 2 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

На підставі ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фактичні обставини встановлюються на підставі доказів. Однак, згідно з вимогами ч.2 ст.72 КАС України усні пояснення сторін не є засобом доказування.

Частинами 1, 2 ст.72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч.2 ст.74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, перевірку доводів та аргументів учасників, встановлення фактичних обставин спору, які мають значення для правильного вирішення спору, можливо встановити виключно на підставі письмових доказів. Тобто спірні обставини можуть бути підтверджені письмовими доказами, які у т.ч. суд витребовує під час здійснення підготовки справи до судового розгляду в порядку дотримання принципу офіційного з`ясування всіх обставин спору.

Викладені в позовній заяві та відзиві обґрунтування, доводи та аргументи дозволяють суду встановити правову позицію без виклику учасників у судове засідання.

Клопотання щодо призначення експертизи, виклику для допитів свідків та участі у судовому засіданні інших учасників справи суду не надходили.

Отже, з огляду на відсутність обґрунтованих доводів відповідача щодо наявності складнощів для повного з`ясування спірних обставин та об`єктивного вирішення спору, характер спірних правовідносин та предмет доказування не потребують розгляду справи з викликом сторін.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено на усій території України карантин.

Тому, забезпечуючи дотримання права учасників на повагу до приватного життя та здоров`я, безпечне довкілля, суд дійшов висновку про можливість вирішити спір на підставі письмових доказів без призначення судового засідання та виклику учасників.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово у рішеннях зазначає, що гарантія публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Тому суд дійшов висновку, що заява представника позивача про розгляд справи з викликом сторін не є обґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.2-12, 72-76, 243, 248, 259-263 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити без задоволення заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю Ломовате про розгляд з участю сторін справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Ломовате до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмети спору, на стороні відповідача державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Черкаській області Мокренчук Юлія Борисівна, про визнання протиправними і скасування припису та визнання протиправними дій.

2. Копію ухвали направити учасникам спору.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Рідзель