Справа № 640/18736/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Мельничука В.П. та суддів Лічевецького І.О., Оксененка О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням ІНФОРМАЦІЯ_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України в редакції згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи 18 листопада 2019 року судом першої інстанції ухвалено зазначене вище рішення в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_2 подав до суду першої інстанції 21 лютого 2020 року, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

При цьому вказаною особою було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року в якому зазначала, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 травня 2020 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам КАС України.

При цьому, клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження визнано необґрунтованими, а причини пропуску такого строки - неповажними.

Вказаній особі було надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги тривалістю десять днів, перебіг якого обчислюється з дня отримання копії даної ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, установленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19 (зі змінами) шляхом звернення до Шостого апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, де необхідно було вказати інші поважні причини його пропуску та надати відповідні докази, а також надати до суду документи, що підтверджують повноваження ОСОБА_2 на подання та підписання апеляційної скарги від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на 21 лютого 2020 року.

11 червня 2020 року ІНФОРМАЦІЯ_3 до суду було подано клопотання в якому вказана особа просила суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Вказана особа зазначала, що відповідно до п. 8 ст. 129 Конституції України одним із принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження.

Конституційний принцип забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду гарантує право звернення до суду із скаргою в апеляційному чи в касаційному порядку, яке має бути реалізоване, за винятком встановленої законом заборони на таке оскарження.

Враховуючи викладене, на підставі ст. 121 КАС України, ІНФОРМАЦІЯ_2 просив суд прийняти апеляційну скаргу до розгляду та поновити строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року.

Недоліки апеляційної скарги, щодо повноваження ОСОБА_2 на подання та підписання апеляційної скарги від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на 21 лютого 2020 року, які встановлені ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 травня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху усунуто.

Повноваження представника ІНФОРМАЦІЯ_1 перевірено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2020 року продовжено Київському обласному військовому комісаріату строк для усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Вказана ухвала обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 не було вказано жодних інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не було підтверджено їх належними в розумінні положень ст.ст. 72,73, КАС України доказами, а отже не було виконано вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 травня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху щодо строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, станом на 15 вересня 2020 року, ІНФОРМАЦІЯ_3 не виконано вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 травня 2020 року щодо строку на апеляційне оскарження

Щодо відсутності коштів на сплату судового збору, як поважної причини пропуску строку та поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

З даного приводу колегія суддів зазначає, що Київський обласний військовий комісаріат є державними органами.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 року № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Таким чином, у ситуації з державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів, тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

При цьому, слід зазначити, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного процесу та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Як зазначено в листі Вищого адміністративного суду України від 19.05.2010 708/11/13-10 з посиланням на практику Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

У зв`язку з цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Статтею 44 КАС України встановлено права та обов`язки учасників справи.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги, зокрема, надання документу про сплату судового збору, в тому числі, на підставі ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Також, пунктом 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 року передбачено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника, зокрема, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Отже, органи державної влади, в тому числі Київський обласний військовий комісаріат, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Так, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду справа № 804/2979/17 від 15 травня 2018 року, №822/276/17 від 07 червня 2018 року та ухвалі Верховного Суду справа № 340/661/19 від 03 лютого 2020 року.

Розглянувши клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року, перевіривши його обґрунтованість, дослідивши матеріали апеляційної скарги в частині, що стосується порушеного питання, колегія суддів дійшла висновку, про відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та поновлення такого строку.

Згідно відомостей повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2020 року про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги вручено відповідачу 31 липня 2020 року.

Колегія суддів звертає увагу, що Київському обласному військовому комісаріату було надано достатній строк для звернення до суду з заявою про поновлення строків, вказавши інші поважні причини його пропуску, надавши відповідні докази.

Однак, зазначені в ухвалі судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 травня 2020 року недоліки апеляційної скарги, щодо строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року в наданий строк та в розумний строк надходження кореспонденції не усунуто.

Також, ІНФОРМАЦІЯ_2 не звертається до суду з заявою про продовження/поновлення процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги (відповідно до п. 3 Розділу VI Прикінцеві положення КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 р. N 731-IX).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 299, 328, 329 КАС України, -

У Х В А Л И ЛА:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко