Справа № 443/319/20
Суддя: Павлів А. І.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №443/319/20
Провадження №2-а/443/66/20
УХВАЛА

про залишення скарги без руху

15 вересня 2020 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Павлів А.І., розглянувши скаргу ОСОБА_1 на дії ст. с-та поліції СРПП №1 Жидачівського ВП СВП ГУНП у Львівській області Хапатівського Романа Віталійовича про скасування постанови,

встановив:

Скарга ОСОБА_1 на дії ст. с-та поліції СРПП №1 Жидачівського ВП СВП ГУНП у Львівській області Хапатівського Романа Віталійовича про скасування постанови надійшла до суду 12.03.2020.

Провадження у справі не відкрито.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.09.2020 автоматизованою системою документообігу суду визначено суддю Павліва А.І. для цього судового провадження.

Суд, вивчивши скаргу та додані до неї документи, доходить переконання, що скаржник подав до суду скаргу, яка не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Так, суд зазначає, що відповідно до приписів частини 1 ст. 269 та частини 2 ст.286 КАС України заява по суті справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності оформляється у формі позовної заяви, а не скарги.

Відповідно до частини 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Приписами ст. 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядаються органами Національної поліції (зокрема справи про адміністративне правопорушення, передбачені частиною першою ст. 121 КУпАП).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

На переконання суду, системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 6 статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Суд звертає увагу на те, що визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду.

З огляду на викладене суд доходить переконання, що позивач належним чином не виконав вимоги пункту 2 частини 5 ст. 160 КУпАП та не зазначив у позовній заяві належного відповідача (відповідний орган (підрозділ) Національної поліції), його місцезнаходження, поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу.

У порушення вимог пункту 5 частини 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено у позовній заяві щодо наявності у нього або іншої особи оригіналу оскаржуваної постанови, копію якої додано до заяви.

У порушення вимог пункту 11 частини 5 ст. 160 КАС України у скарзі відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У порушення вимог частини 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Застосовуючи цю норму КАС України як невід`ємну складову вимог до оформлення позовної заяви суд враховує висновок Великої Палати Верховного Суду, зроблений 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, згідно з яким у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (420,40 грн).

Також, суд звертає увагу на те, що до скарги додана копія постанови, яке є нечитабельною, що, на переконання суду, є порушенням вимог частини 4 ст. 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведені обставини суд доходить переконання, що скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків поданої скарги.

Керуючись статтями 169, 248, 256 КАС України,

постановив:

Скаргу ОСОБА_1 на дії ст. с-та поліції СРПП №1 Жидачівського ВП СВП ГУНП у Львівській області Хапатівського Романа Віталійовича про скасування постанови залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків поданої позовної заяви (шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками; поданням документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документа, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також подання копії оскаржуваної постанови, яка відповідатиме вимогам, що ставляться до письмового доказу).

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя А.І. Павлів