Справа № 418/3352/20
Суддя: Чехов С. І.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №418/3352/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"17" вересня 2020 р. смт.Мілове

Суддя Міловського районного суду Луганської області Чехов С.І., вивчивши адміністративний позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кравцова Сергія Олександровича до в.о. начальника відділення начальник зв`язку ВІПС (тип А) відділу Прикордонної служби «Мілове» ім. В. Банних лейтенанта Скорика Андрія Сергійовича про скасування постанови серії СхРУ № 072227 від 16.08.2020 року про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулась представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кравцов С.О. з адміністративним позовом у якому просить постанову серії СхРУ № 072227 від 16.08.2020 року винесену відносно ОСОБА_1 про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-2 КУпАП - скасувати, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити.

Дослідивши надані до суду матеріали, суд вважає, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 169 КАС України її слід залишити без руху з наступних підстав.

Пунктом 2 ст. 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві серед іншого зазначаються реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України; відомі номери засобів зв`язку; адреса електронної пошти.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору чи документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у відповідності до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» із позовної заяви та доданих до неї документів, не вбачається.

Слід зазначити, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, чи виключали б позовну заяву про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, з об`єктів оплати судовим збором.

Отже, позивачем має бути сплачено судовий збір.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимоги немайнового характеру.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п/п 1 пункту 3 частини 2статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір, ставка якого становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (420,40 гривень).

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 420 грн. 40 коп. та надати відповідний підтверджуючий документ про його сплату чи зазначити докази, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (при їх наявності).

Крім того, суд звертає увагу представника позивача, що в матеріалах, доданих до позовної заяви відсутня копія паспорту позивача як документа, що підтверджують наявність у ОСОБА_1 процесуальної правосуб`єктності.

Згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, може бути лише особа, яка володіє процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Отже, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20.11.2012 року № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Пунктом 6 ч. 7 ст. 21 Закону № 5492 встановлено, що до паспорта громадянина України вноситься така інформація як дата народження.

Згідно з п. 1.2 Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 13.04.2012 року № 320 паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України (далі - територіальні підрозділи) за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку, а надалі в разі необхідності обмінюється, видається замість утраченого, викраденого або зіпсованого.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України, копія якого до позовної заяви не долучена.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши представнику позивача ОСОБА_1 ,адвокату Кравцову С.О. строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 43, 160, 161, 169, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов представника позивача Декань Ірини Леонідівни в особі представника адвоката Кравцова Сергія Олександровича до в.о. начальника відділення начальник зв`язку ВІПС (тип А) відділу Прикордонної служби «Мілове» ім. В. Банних лейтенанта Скорика Андрія Сергійовича про скасування постанови серії СхРУ № 072227 від 16.08.2020 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Про прийняте рішення повідомити позивача, виславши йому копію ухвали для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.І. Чехов