Справа № 360/2467/20
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

17 вересня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/2467/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є., розглянувши в порядку спрощеного письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про визнання протиправними та скасування певних пунктів наказів, стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

26.06.2020 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 або позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (далі ГУ ДСНС України у Луганській області або відповідач), в обґрунтування якого, з урахуванням уточнення зазначено наступне.

Позивач з 01.08.1988 по теперішній час проходить службу у ГУ ДСНС України у Луганській області на посаді начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління.

Наказом відповідача від 21.08.2018 № 229 на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, яке рішенням Луганського оружного адміністративного суду від 19.06.2019 по справі № 360/579/19 визнано незаконним та скасовано.

Крім того, наказом відповідача від 22.03.2019 № 93 на ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення у виді неповної службової відповідності, яке визнано незаконним та скасовано рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 22.08.2019 по справі № 360/1708/19.

При цьому, вищезазначені накази ГУ ДСНС України у Луганській області від 21.08.2018 № 229 та від 22.03.2019 № 93 містили в собі посилання виключно щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

У подальшому позивачу стало відомо, що наказом від 17.09.2018 № 290 його позбавлено премії за серпень 2018 року через накладене дисциплінарне стягнення згідно наказу від 21.08.2018 № 229, а також наказом від 17.04.2019 № 127 - позбавлено премії за березень 2019 року, у зв`язку із накладеним дисциплінарним стягненням згідно наказу від 22.03.2019 № 93.

Позивач зауважує, що відповідно до статті 77 Закону України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» за кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення, тоді як наказами ГУ ДСНС України за одне і те саме порушення на нього було накладено два дисциплінарних стягнення, що є порушенням чинного законодавства.

Внаслідок цього, ОСОБА_1 недоотримав премію за серпень 2018 року у розмірі 22% в сумі 1445,40 грн та за березень 2019 року у розмірі 37% в сумі 2138,60 грн, всього 3584,00 грн. Крім того, зазначив, що незаконними діями відповідача йому завдано моральну шкоду в сумі 20000 грн.

На підставі викладеного просить суд:

- визнати протиправними дії ГУ ДСНС України у Луганський області щодо видання незаконних наказів про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарних стягнень;

- визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.09.2018 № 290 «Про преміювання» щодо позбавлення ОСОБА_1 премії за серпень 2018 року в повному обсязі у сумі 1445,40 грн;

- визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.04.2019 № 127 «Про преміювання» щодо позбавлення ОСОБА_1 премії за березень 2019 року в повному обсязі у сумі 2138,60 грн;

- стягнути з ГУ ДСНС України у Луганській області на користь ОСОБА_1 кошти за недотриману премію у сумі 3584,00 грн, моральну шкоду в сумі 20000 грн, а також витрати на юридичну допомогу у розмірі 6500,00 грн;

- стягнути з відповідача користь Держави судовий збір в сумі 1681,60 грн.

Відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого ГУ ДСНС України у Луганській області заперечує проти позовних вимог ОСОБА_1 з огляду на наступне (т.2 а.с.1-6).

Твердження позивача щодо повторного накладення одно й того самого дисциплінарного стягнення наказом Головного управління від 22.03.2019 № 93 та наказом Головного управління від 17.04.2019 № 127 є помилковими, оскільки наказ Головного управління від 17.04.2019 № 127 стосувався преміювання осіб рядового і начальницького складу.

Відповідно до Положення про преміювання особового складу та начальників підпорядкованих підрозділів Головного управління, преміювання особового складу Головного управління та начальників його підпорядкованих підрозділів здійснюється з метою посилення матеріального стимулювання та зацікавленості посадових осіб структурних та підпорядкованих підрозділів в кінцеві результати служби, розвитку їх творчої ініціативи, активізації діяльності за своєчасне та якісне виконання поставлених завдань, поліпшення результатів службової діяльності, що сприяють підвищенню підготовки цих підрозділів до дій за призначенням, зміцнення правопорядку та належного стану дисципліни тощо. Дія Положення поширюється на осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту Головного управління. Показники й умови преміювання встановлюються відповідно до завдань й функцій Головного управління. Виплата премій здійснюється щомісяця за минулий місяць під час виплати грошового забезпечення за поточний місяць, Розмір премії визначається наказом начальника Головного управління.

Загальними критеріями преміювання осіб рядового начальницького складу Головного управління є: забезпечення своєчасного виконання завдань керівництва Головного управління, сумлінне виконання службових та функціональних обов`язків, особистий внесок у загальні результати роботи, сумлінне та якісне прийняття рішень віднесених до компетенції підрозділу, рівень професійної майстерності, успішне виконання окремих важливих завдань керівництва, сумлінне ставлення до збереження грошових коштів, матеріальних цінностей та енергетичних ресурсів.

При вирішенні питань щодо преміювання враховуються такі критерії: реальний вплив керівників і кураторів на покращення організації роботи в закріплених підрозділах, виконання поточних планів основних заходів І робіт підрозділу в повному обсязі, обсяг та складність виконаної роботи; контроль за роботою підлеглих, стан виконавської дисципліни, заходи реагування на виявлені порушення, їх результативність; надання практичної та методичної допомоги підлеглим та підпорядкованим підрозділам, рівень підвищення професійної майстерності.

Начальник Головного управління має право зменшити виплату премії (менше ніж 10% посадового окладу) або не виплачувати премію у повному обсязі, у разі, коли особи рядового та начальницького складу Головного управління не мають жодного із вищезазначених показників, у зв`язку з неналежним виконанням службових обов`язків, притягнуті до дисциплінарної відповідальності, а також у наступних випадках:

порушення службової дисципліни, невихід на службу без поважних причин;

порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня;

невиконання наказів та розпоряджень начальника, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань;

порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів.

До діянь, що є порушенням службової дисципліни також належить порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту, брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків.

Неодноразове проведення службових розслідувань стосовно дій чи бездіяльності позивача, на думку відповідача, доводить порушення полковником ОСОБА_1 службової дисципліни або ж окремих вимог Положення про преміювання особового складу та начальників підпорядкованих підрозділів Головного управління. Навіть, якщо, на думку суду, до позивача було застосовано більш жорсткі заходи дисциплінарного впливу (щодо відмінених наказів про дисциплінарні стягнення), то судом не скасовані висновки службових розслідувань, адже вони носять внутрішній, а не розпорядчий характер і висловлюють комісійну думку осіб, залучених до їх проведення. Питання преміювання окремих осіб рядового і начальницького складу вирішується безпосередньо керівником і носить індивідуальний характер.

Щодо стану здоров`я позивача зауважив, що служба цивільного захисту вимагає від осіб рядового і начальницького складу високого рівня моральнопсихологічної стійкості незалежно від обставин.

Зважаючи, що заходи дисциплінарного впливу застосовуються не лише до позивача, а й до всіх інших осіб, які порушують службову дисципліну, то твердження про упереджене ставлення до позивача вважає необґрунтованим та таким, що висловлює лише його суб`єктивне бачення обставин справи.

Враховуючи вищевикладене, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 01.07.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою суду від 20.07.2020 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про визнання протиправними та скасування певних пунктів наказів та стягнення коштів; розгляд справи визначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 12.08.2020 ГУ ДСНС України у Луганській області продовжено процесуальний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву та витребуваних документів.

Ухвалою суду від 14.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДСНС України у Луганській області про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 17.09.2020 поновлено ОСОБА_1 строк на звернення до суду із даним позовом.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-74 КАС України, суд прийшов до такого.

Судом встановлено, що позивач проходить службу в Головному управлінні ДСНС України у Луганській області на посаді начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління, що не заперечується відповідачем.

Пунктом 2 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 21.08.2018 № 229 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», на полковника служби цивільного захисту, заступника начальника управління начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

У зв`язку з накладеним наказом від 21.08.2018 № 229 дисциплінарним стягненням, наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.09.2018 № 290 «Про преміювання», позбавлено премії за серпень 2018 року в повному обсязі полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , заступника управління начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління (т.1 а.с.9, 165-169).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 19.06.2019 у справі № 360/579/19, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019, визнано протиправним та скасовано пункт 2 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 21.08.2018 № 229 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» (т.1 а.с.13-21).

Пунктом 1 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 22.03.2019 № 93 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», на начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за порушення службової дисципліни.

У зв`язку з накладеним наказом від 22.03.2019 № 93 дисциплінарним стягненням, наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.04.2019 № 127 «Про преміювання», позбавлено премії за березень 2019 року в повному обсязі полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління (т.1 а.с.8, 160-164).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 22.08.2019 у справі № 360/1708/19, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019, визнано протиправним та скасовано наказ ГУ ДСНС України у Луганській області від 22.03.2019 № 93 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині пункту 1 (т.1 а.с.22-30).

Заявою від 19.09.2019 позивач звернувся до відповідача із проханням вирішити питання про нарахування і виплату йому премії внаслідок скасування судовим рішенням пункту 2 наказу від 21.08.2018 № 229. Однак листом від 28.10.2019 № 06-5162/232 відповідач повідомив, що в рішенні суду не йдеться про скасування наказу про позбавлення премії, у зв`язку із чим відсутні підстави для таких дій (т.1 а.с.69-70).

Вважаючи протиправними дії та накази відповідача від 17.09.2018 № 290 та від 17.04.2019 № 127 в частині позбавлення ОСОБА_1 премії за серпень 2018 року та березень 2019 року, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначається Кодексом цивільного захисту України та Положенням про проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі - Положення).

Пунктом 2 Положення визначено, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення (пункт 28 Положення).

Згідно приписів пункту 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), затверджений Законом України від 05.03.2009 № 1068-VI, визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Відповідно до пункту 7 розділу І Статуту за порушення службової дисципліни особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до пункту 57 розділу ІІІ Статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

На осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність (пункт 68 розділу ІІІ Статуту).

Статтею 125 Кодексу цивільного захисту України визначено, що держава гарантує достатнє грошове забезпечення особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту з метою створення умов для належного та сумлінного виконання ними службових обов`язків.

Порядок та умови грошового забезпечення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Постановою Кабінету міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і та начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова № 704) грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 2 пункту 5 Постанови № 704 керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання надано право здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Порядок, умови та розміри виплати грошового забезпечення особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а також порядок виплат одноразової грошової допомоги при звільненні осіб рядового і начальницького складу визначено Інструкцію про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 № 623, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 16.08.2018 за № 936/32388 (далі Інструкція № 623).

Відповідно до пункту 1 розділу ХVІ Інструкції № 623 керівники органів управління (підрозділів) мають право в межах фонду преміювання та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів.

Преміювання осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів) здійснюється відповідно до положення про преміювання, розробленого органом управління (підрозділу) з метою визначення порядку матеріального заохочення осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів), з урахуванням специфіки та особливостей виконання покладених на них службових обов`язків, своєчасності і точності виконання рішень державних органів та розпоряджень і вказівок керівників органів управління (підрозділів).

Пунктом 2 розділу ХVІ Інструкції № 623 визначено, що керівник органу управління (підрозділу) має право позбавляти осіб рядового і начальницького складу премії повністю або зменшувати її розмір за грубі дисциплінарні проступки та порушення службової дисципліни, передбачені статтями 58, 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту.

Особи рядового і начальницького складу позбавляються премії в повному обсязі або частково виключно за той календарний місяць, у якому вони допустили порушення (проступок) або стало відомо про порушення (проступок). Рішення про виплату премії, зменшення її розміру або позбавлення в повному розмірі оформлюється наказом керівника органу управління (підрозділу) про виплату (позбавлення повністю або частково) премії підлеглим особам рядового і начальницького складу. У рапортах із клопотанням про позбавлення премії (повністю або частково), поданих у кінці кожного місяця, рапортах безпосередніх керівників із клопотанням про виплату премії (позбавлення повністю або частково) зазначаються конкретні причини, які стали підставами для цього.

Отже, з аналізу наведених норм діючого законодавства вбачається, що питання преміювання осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту віднесено до компетенції керівника органу управління (підрозділу). Преміювання здійснюється в межах утвореного фонду преміювання, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів та з урахуванням особистого внеску осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту в загальний результат служби, відповідно до положення про премюівання.

При цьому, керівник органу управління (підрозділу) має право позбавити повністю або зменшити розмір премії особі рядового і начальницького складу за грубі дисциплінарні проступки та порушення службової дисципліни, передбачені Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту за той календарний місяць, у якому вони допустили порушення (проступок) на підставі відповідного наказу.

Суд зауважує, що відповідачем розроблене органом управління положення про преміювання до матеріалів справи не надано, як і не надано рапорти із клопотаннями про позбавлення ОСОБА_1 премії за серпень 2018 року та березень 2019 року із зазначенням конкретних причин, що стали підставою для цього.

В силу вимог частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Як вбачається з витягу з наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.09.2018 № 290, підставою позбавлення ОСОБА_1 премії за серпень 2018 року в повному обсязі слугувало накладене на позивача дисциплінарне стягнення відповідно до наказу Головного управління від 21.08.2018 № 229.

Також, згідно витягу з наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.04.2019 № 127 вбачається, що підставою позбавлення ОСОБА_1 премії за березень 2019 року в повному обсязі слугувало накладене на позивача дисциплінарне стягнення відповідно до наказу Головного управління від 22.03.2019 № 93.

В той же час, накази ГУ ДСНС України у Луганській області від 21.08.2018 № 229 та від 22.03.2019 № 93 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності визнані протиправними та скасовані рішеннями Луганського окружного адміністративного суду від 19.06.2019 у справі № 360/579/19 та від 22.08.2019 у справі № 360/1708/19 відповідно, які набрали законної сили.

У відповідності до вимог частини четвертої статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, визнання протиправним та скасування рішенням суду наказів ГУ ДСНС України у Луганській області від 21.08.2018 № 229 та від 22.03.2019 № 93 в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення , які в свою слугували підставою позбавлення премії позивача у повному обсязі за серпень 2018 року та березень 2019 року, виключають можливість позбавлення ОСОБА_1 премії за вказані періоди у повному обсязі.

Відтак, накази ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.09.2018 № 290(пункт 4) та від 17.04.2019 № 127 (пункт 6) в частині позбавлення у повному обсязі премії ОСОБА_1 є такими, що прийняті всупереч діючого законодавства, а тому підлягають скасуванню в цій частині.

Разом з тим суд звертає увагу, що згідно діючого законодавства, конкретні розміри премії визначаються безпосереднім керівником, яким в спірних правовідносинах є начальник ГУ ДСНС України у Луганській області, в кожному конкретному випадку в межах фонду преміювання, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів та відповідно до особистого внеску осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту в загальний результат служби.

Відтак, встановлення розміру премії є правом керівника ГУ ДСНС України у Луганській області, а її розмір залежить, у тому числі, від особистого внеску особи у загальний результат служби у конкретному періоді. Тобто, повноваження відповідача в контексті спірних правовідносин є дискреційними, у зв`язку з чим суд не може перебирати на себе повноваження відповідача щодо визначення конкретного розміру премії ОСОБА_1 за серпень 2018 року та березень 2019 року, як і не може оцінити його особистий внесок в загальний результат служби за відповідний період.

З урахуванням викладеного, щодо обраного позивачем способу захисту порушеного права в частині вимог про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 премії за серпень 2018 року у розмірі 22% в сумі 1445,40 грн та за березень 2019 року у розмірі 37% в сумі 2138,60 грн, зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З практики Європейського суду слідує, що в національному праві має бути передбачено засіб правового захисту від довільних втручань органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Будь-яка законна підстава для здійснення дискреційних повноважень може створити юридичну невизначеність, що є несумісною з принципом верховенства права без чіткого визначення обставин, за яких компетентні органи здійснюють такі повноваження, або, навіть, спотворити саму суть права. Отже, законом повинно з достатньою чіткістю бути визначено межі дискреції та порядок її здійснення, з урахуванням легітимної мети певного заходу, аби убезпечити особі адекватний захист від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Конкретна норма закону повинна містити досить чіткі положення про рамки і характер здійснення відповідних дискреційних повноважень, наданих органам державної влади. У разі, якщо ж закон не має достатньої чіткості, повинен спрацьовувати принцип верховенства права.

Постановою № 704 та Інструкцією № 623 надано право керівнику органу управління (підрозділів) в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів, та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби. Тобто, керівник має виключну компетенцію в питанні встановлення розміру вказаної премії.

Згідно із частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

З огляду на встановлені обставини справи та наведені норми закону, якими регулюються спірні відносини, та з урахуванням дискреційних повноважень керівника ГУ ДСНС України у Луганській області на прийняття рішення про розмір премії, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 в цій частині підлягають частковому задоволенню з застосуванням положень статті 245 КАС України, та обранням належного способу захисту, який необхідний для повного відновлення порушеного права шляхом зобов`язання ГУ ДСНС України у Луганській області вирішити питання щодо преміювання ОСОБА_1 за серпень 2018 року та березень 2019 року відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Доводи позивача про накладення на нього двох дисциплінарних стягнень за одне і те саме порушення (одночасне позбавлення премії та сувора догана і попередження про неповну службову відповідність) на увагу не заслуговують, оскільки позбавлення премії не є видом дисциплінарного стягнення у розумінні пункту 68 розділу ІІІ Статуту.

Одночасно суд зауважує, що вчинення дій суб`єктом владних повноважень є способом реалізації наданої суб`єкту владних повноважень компетенції. Здійснення дії є процесом реалізації наданих законом функцій суб`єкту владних повноважень. Самі по собі дії не тягнуть за собою настання будь-яких негативних наслідків для особи.

Тобто, правові наслідки для позивача тягне саме акт індивідуальної дії накази ГУ ДСНС України у Луганській області від 17.09.2018 № 290 та від 17.04.2019 № 127 щодо позбавлення премії ОСОБА_1 . Тому вимоги позову про визнання дій відповідача по виданню наказів протиправними задоволенню не підлягають.

Також суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в частині стягнення з відповідача заподіяної моральної шкоди в сумі 20000 грн, з огляду на наступне.

В обґрунтування заявленої суми моральної шкоди позивач посилається на тиск з боку відповідача, який виразився у безпідставних службових розслідуваннях відносно нього з метою притягнення до дисциплінарної відповідальності та упереджене ставлення, яке відобразилося на його стані здоров`я. Зазначає, що він втратив спокій та сон, почалися головні болі та втома, внаслідок чого був змушений звернутися за медичною допомогою, і що в свою чергу, відбилося на сімейних відносинах.

Статтею 56 Конституції України гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної чи моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно із частиною першою статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права.

Відповідно до частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, позивач повинен зазначити у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується. Пунктом 5 цієї постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Суд зауважує, що ОСОБА_1 не доведено обставини і підстави, які зумовлюють наявність моральної шкоди, так як, позивачем не надано жодних змістовних обґрунтувань та належних доказів заподіяння йому моральної шкоди. Отже, позовні вимоги в цій частині є недоведеними та необґрунтованими.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в сумі 6500,00 грн.

Згідно положень статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України, яка не обмежує розмір таких витрат.

За змістом пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (пункт 2 частини третьої статті 134 КАС України).

Отже, порядок обчислення гонорару адвоката, його сплата, розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката тощо повинні визначатися безпосередньо договором про надання правової допомоги.

Позивачем до матеріалів справи надано договір про надання юридичної допомоги та квитанцію отримання адвокатом коштів у сумі 6500,00 грн.

При цьому, умовами даного договору взагалі не передбачена винагорода адвокату за здійснення захисту, представництво та надання інших видів правової допомоги клієнту, що виключає можливість компенсації позивачу витрат на професійну правничу допомогу.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Питання по судових витратах не вирішується, оскільки позивач звільнений від їх сплати у встановленому порядку, а статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачено їх стягнення у даних випадках.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 77, 132, 139, 205, 241-246, 250, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про визнання протиправними та скасування певних пунктів наказів, стягнення коштів,-задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області від 17.09.2018 № 290 «Про преміювання» в частині пункту 4, яким позбавлено премії за серпень 2018 року в повному обсязі полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , заступника начальника управління начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління, у зв`язку з накладеним дисциплінарним стягненням.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області від 17.04.2019 № 127 «Про преміювання» в частині пункту 6, яким позбавлено премії за березень 2019 року в повному обсязі полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління Головного управління, у зв`язку з накладеним дисциплінарним стягненням.

Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області вирішити питання щодо преміювання ОСОБА_1 за серпень 2018 року та березень 2019 року, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

В решті заявлених вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.Є. Петросян