Справа № 756/7647/20
Суддя: Яценко Н. О.
Дата ухвалення: 2020-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

17.09.2020 Справа № 756/7647/20
Унікальний № 756/7647/20
Провадження № 2-а/756/218/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17 вересня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Яценко Н.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора поліції другої роти четвертого батальйону національної поліції у місті Києві Піц Андрія Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 у червні 2020 року звернувся до суду із вище зазначеним позовом, в якому просить суд: скасувати постанову серії АПО18№564185 від 25 червня 2020 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 119 грн.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що 25 червня 2020 року о 08.20 год. перебуваючи за адресою вул.Архипенка,3А в м.Києві, намагаючись пройти до під`їзду був зупинений невідомою особою з дробиною в руках, яка йому погрожувала. Залетефонував на 102 та викликав поліцію. Перед працівниками поліції нападник вів себе вже адекватно, вважає, що постанову у відношенні нього складено із порушенням вимог КУпАП, просить її скасувати.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу матеріали адміністративного позову 25 червня 2020 року передано в провадження судді Яценко Н.О.

Згідно ч. 5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 01 липня 2020 року позов прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Враховуючи відсутність клопотань про проведення судового засідання та наявність достатніх доказів для розгляду справи, суд вбачає можливим розглянути справу без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, скориставшись правом надання відзиву, в порядку ст.162 КАС України, подав відзив в якому просить суд відмовити в задоволенні заявленого позову. В мотивування відзиву представник відповідача зауважив, що постанову про притягнення ОСОБА_1 складено із дотриманням вимог законодавства, уповноваженою особою, з дотриманням його прав, що підтверджується відеозаписом з нагрудної камери доданому на DVD диску до відзиву.

Дослідивши письмові матеріали справи, зібрані у справі докази, оцінивши їх в сукупності суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Як видно з матеріалів справи та визнано сторонами, 25 червня 2020 року о 08.20 год. позивач ОСОБА_1 перебуваючи за адресою вул.Архипенка,3А в м.Києві, викликав за 102 працівників поліції.

Згідно тексту постанови серії АПО18№564185 від 25 червня 2020 року, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 119 грн.. за те, що 25 червня 2020 року о 08.20 год. перебуваючи за адресою вул.Архипенка,3А в м.Києві, здійснив завідомо неправдивий виклик працівників поліції.

Предметом оскарження є постанова по справі про адміністративне правопорушення, перевіряючи правомірність її винесення суб`єктом владних повноважень, суд зобов`язаний перевірити наявність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.ч. 1-4 ст. 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В силу статті 183 КУпАП, завідомо неправдивий виклик пожежної охорони, поліції, швидкої медичної допомоги або аварійних служб - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Нормами статті 222 КУпАП передбачено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема, передбачене статтею 183 КУпАП.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до частини 1 статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Предмет доказування у справі про адміністративні правопорушення становлять обставини, що підлягають з`ясуванню у справі про адміністративне правопорушення, а саме: наявність події адміністративного правопорушення; особа, яка вчинила протиправні дії (бездіяльність), за якими нормами КУпАП передбачена адміністративна відповідальність; винність особи у вчиненні адміністративного правопорушення; обставини, що пом`якшують адміністративну відповідальність, і обставини, що обтяжують адміністративну відповідальність; характер і розмір шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням; обставини, що виключають провадження по справі про адміністративне правопорушення; інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи; причини і умови вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В КУпАП та КАС України визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення та її перегляду судом у випадку оскарження, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. В даній категорії справ відповідач, як суб`єкт владних повноважень, повинен зібрати докази, які б підтверджували наявність складу правопорушення та спростувати позицію позивача та його заперечення проти пред`явленого йому обвинувачення, адже в силу ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, для використання доказу при розгляді справи необхідно, щоб він був належним і допустимим. Належний доказ - це доказ, зміст якого відтворює (приблизно чи вірогідно) фактичну обставину, що має значення для правильного вирішення справи. До того ж фактичні дані - це дані, які маючи зв`язок із фактами предмета доведення, здатні підтвердити існування чи відсутність доказуваних фактів, а допустимим вважається той доказ, який був отриманий у встановленому законом порядку і передбаченими способами, а також, коли законодавець допускає його використання.

Так, відповідальність за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183 КУпАП, настає лише в разі завідомо неправдивого виклику поліції. Тобто, суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу. Правопорушник, повідомляючи певну інформацію поліції, усвідомлює, що вона є неправдивою, і бажає даремного виїзду на місце виклику працівників цієї служби.

Як зазначає позивач, здійснивши дзвінок на лінію служби «102», він повідомив про конфліктну ситуацію, яка сталася в нього з чоловіком, який погрожував йому дробиною біля будинку №3-А по вул.Архипенка, в м.Києві.

Судом, також досліджено відеозапис з нагрудного відеореєстратора поліцейського. За вказаним відеозаписом зафіксовано виключно дії працівників поліції після їх приїзду на місце виклику. Також видно, що дійсно між двома чоловіками відбувся конфлікт. Неподалік дерева перебуває дробина. Обидва чоловіка надавали пояснення, що не встановлений чоловік чинив перешкоду ОСОБА_1 у проїзді по зеленому насадженню на транспортному засобі по прилеглій території біля будинку.

Таким чином, підставою для виклику поліції стало занепокоєння ОСОБА_1 щодо опору зі сторони іншого чоловіка, шляхом перешкоди на шляху дробиною у вільному пересуванні по зеленому насадженні прибудинкової території.

Отже, суд приходить до переконання, що у позивача були достатні підстави вважати, що іншою особою можуть здійснюються незаконні дії щодо нього та (або) пошкодження його майна. На відеозапису він зауважує, що йому погрожували дробиною.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б спростовували твердження ОСОБА_1 про виникнення конфліктної ситуації та свідчили про відсутність будь-яких підстав для обґрунтованого виклику правоохоронних органів.

Суд приходить до висновку, що в діях позивача не вбачається умислу на вчинення завідомо неправдивого виклику поліції, оскільки, такий виклик здійснений з метою попередження вчинення неправомірних дій щодо нього та його майна.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП, на думку суду, є недоведеним.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи сукупність викладених обставин та недоведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог із скасуванням оскаржуваної постанови із закриттям провадження у справі на підставі п.1ч.1 ст.247 КУпАП, у відповідності до п.3 ч.3 ст.286 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 247, 251, 283, 284 КУпАП, ст.9, 76-78, 244-246, 257, 262 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до інспектора поліції другої роти четвертого батальйону національної поліції у місті Києві Піц Андрія Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову серії АПО18 №564185 від 25 червня 2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 119 грн., а справу закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.О. Яценко