Справа № 320/3036/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2020 року № 320/3036/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у місті Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання протиправними та скасування припису і наказу,

о б с т а в и н и с п р а в и:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_4 з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, в якому просила суд:

визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018 винесений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України;

визнати протиправним та скасувати наказ № 16/2 від 13.08.2018 Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради про скасування будівельних паспортів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності і наказ про скасування будівельного паспорта суперечать вимогам закону та підлягають скасуванню, оскільки позивачем не виконувались будівельні роботи по реконструкції багатоквартирного житлового будинку зблокованого типу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2019 (суддя Лиска І.Г. ) відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Лиска І.Г.) від 17.03.2020 задоволено заяву про самовідвід судді Лиска І.Г. Матеріали адміністративної справи № 320/3036/19 передано для визначення іншого складу суду Київського окружного адміністративного суду згідно з вимогами ст.ст. 31 та 18 КАС України.

18 березня 2020 року протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями справу передано на розгляд судді цього адміністративного суду Горобцовій Я.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 прийнято до провадження адміністративну справу № 320/3036/19. Постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Призначено перше судове засідання.

Від представника відповідача Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 24.12.2019 через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити. Стверджував, що при проведенні перевірки позивача встановлено численні порушення містобудівної документації місцевого рівня, містобудівного законодавства державних будівельних норм, стандартів і правил. У зв`язку з цим посадовою особою відповідача було винесено, зокрема, рішення від 09.08.2018 № 7 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 10/18 від 19.02.2018 та припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018, які на виконання вимог закону були направлені до Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області. На виконання припису про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018, листом за вх. № 10/10-0609/23 від 06.09.2018 Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області було направлено на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області копію наказу № 16/2 від 13.08.2018 про скасування будівельного паспорта. З урахуванням викладено вважає прийнятий припис в частині, яка стосується позивача законним та таким, що не підлягає скасуванню.

Від представника відповідача Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області 02.01.2020 через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити. Стверджував, що спірний наказ № 16/2 від 13.08.2018 про скасування будівельного паспорта винесений в межах повноважень та у спосіб, передбачений законом на виконання вимог припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018.

Від позивача 24.01.2020 до суду надійшли письмові пояснення по справі, відповідно до яких позивач зазначила, що спірний припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018 винесений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області скасований рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 320/6646/18.

06 березня 2020 року від третіх осіб надійшли клопотання про долучення додаткових доказів по справі.

13 травня 2020 року від третіх осіб надійшли письмові пояснення по справі разом із додатковими доказами. Крім того, 18.05.2020 та 23.06.2020 від третіх осіб надійшло клопотання про долучення додаткових доказів по справі.

11 серпня 2020 року від позивача до суду надійшли письмові пояснення по справі.

31 серпня 2020 року від представника третіх осіб надійшли заперечення на пояснення позивача.

02 вересня 2020 року від представника позивача, представника відповідача Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області та від представника третіх осіб надійшли клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження. У зв`язку з цим суд протокольною ухвалою від 02.09.2020 вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України та наділена адміністративною процесуальною дієздатністю, що підтверджено паспортом № НОМЕР_2 (а.с. 77, Том 1).

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_4 є власником 7/100 частин житлового будинку згідно з договором дарування частки житлового будинку посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Зінченко О.А. 08.04.2017 за № 1256 (а.с. 78, Том 1) та власником 14/100 частин житлового будинку згідно з договором дарування частки житлового будинку посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Губенко Т.А. 11.12.2014 за № 3339 (а.с. 79, Том 1).

Відповідно до договору дарування земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Губенко Т.А. 11.12.2014 за № 3345 (а.с. 80, Том 1), позивач є власником земельної ділянки площею 0,0025 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :04:012:0117, цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Крім того, відповідно до договору дарування земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Губенко Т.А. 11.12.2014 за № 3342 (а.с. 81, Том 1), позивач є власником земельної ділянки площею 0,0202 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :04:012:0116, цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Вищевказані обставини підтверджуються також інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, копії витягів з якого наявні в матеріалах справи (а.с. 83-87, Том 1).

19 лютого 2018 року Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області було видано будівельний паспорт № 10/18 на реконструкцію частини індивідуального житлового будинку (квартира АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

У період з 25.07.2018 по 06.08.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, на підставі наказу Держархбудінспекції від 19.07.2018 № 910 та довідки про результати документальних перевірок від 16.07.2018, було видано направлення на проведення позапланової перевірки № 14 від 20.07.2018 для проведення позапланової перевірки під час видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області, зокрема, від 19.02.2018 № 10/18.

08 серпня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київський області Могиленком Павлом Андрійовичем проведено перевірку Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, про що складно та підписано відповідний акт (а.с. 170-171, Том 1) та видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 172-173, Том 1), в якому зазначено опис виявлених порушень: відповідно до ескізних намірів забудови, поданих замовником гр. ОСОБА_4 та згідно схеми забудови земельної ділянки передбачається реконструкція багатоквартирного житлового будинку зблокованого типу, у зв`язку з чим вимагав усунути виявлені порушення в строк до 08.09.2018.

09 серпня 2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київський області прийнято рішення № 7 про скасування дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки № 10/18 від 19.02.2018 у зв`язку з порушенням вимог законодавства у сері містобудівної діяльності, а саме: пункту 1.1, пункту 1.3, пункту 2.3, пункту 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 08.07.2011 № 103 та статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

13 серпня 2018 року Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради наказом № 16/2 «Про скасування будівельного паспорта» скасовано будівельний паспорт № 10/18 від 19.02.2018.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття вказаного припису та наказу, позивач звернулася з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасувати припису про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018 винесеного Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, суд виходить з такого.

Відповідно до вимог статті 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закону № 687-XIV), для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною третьою статті 6 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VІ) передбачено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з вимогами частини першої статті 41 Закону № 3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VІ орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Згідно з вимогами пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 14 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Статтею 29 Закону № 3038-VІ передбачено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; 4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва. Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).

Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Містобудівні умови та обмеження містять: 1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта; 2) інформацію про замовника; 3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні; 4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах; 5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; 6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону); 7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд; 8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони); 9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж. Перелік зазначених умов є вичерпним.

Надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.

Згідно з вимогами статті 34 Закону № 3038-VІ замовник має право виконувати будівельні роботи після:

подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про клас наслідків (відповідальності) об`єкта, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно з вимогами статті 36 Закон № 3038-VІ, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.

Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до вимог статті 11 «Авторський та технічний нагляди» Закону України «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Проте, як зазначалося вище, від позивача 24.01.2020 до суду надійшли письмові пояснення по справі, відповідно до яких позивач зазначила, що спірний припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018 винесений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області скасований рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 320/6646/18.

Так, із Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що в провадженні Київського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 320/6646/18 за позовом ОСОБА_6 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департамента Державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області Могиленко Павла Андрійовича, предметом розгляду якої був, зокрема, припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018, винесений головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області Могиленко П.А.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 320/6646/18, що набрало законної сили 23.01.2020, зокрема серед іншого, визнано протиправним та скасовано припис Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області Могиленко Павла Андрійовича про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.09.2018, який є також предметом цього спору.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки спірний припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018, який є також предметом цього спору, вже скасований рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 320/6646/18, що набрало законної сили 23.01.2020, підстави для повторного його скасування відсутні, у зв`язку з цим в зазначеній частині у задоволенні позовної вимоги позивача слід відмовити.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу № 16/2 від 13.08.2018 Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради про скасування будівельних паспортів, суд виходить з такого.

Відповідно до частини третьої статті 24 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Пунктом 1 частини першої статті 27 Закону № 3038-VІ визначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки (пункт 2 частини першої статті 27 Закону № 3038-VІ).

Згідно з вимогами пункту 3 та пункту 4 частини першої статті 27 Закону № 3038-VІ, будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Частиною другою статті 27 Закону № 3038-VІ передбачено, що проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до вимог частини третьої статті 27 Закону № 3038-VІ, надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (частина четверта статті 27 Закону № 3038-VІ).

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» при будівництві будинку площею до 300 кв.м і висотою 1-2 поверхи без урахування мансарди, замовник сам вирішує, потрібно йому розробляти проект, чи ні. Тому, для проведення робіт досить уже тієї документації, яка створена в ході оформлення будівельного паспорта. Відповідно до закону за спрощеною процедурою наявність цього документа дозволяє проводити реконструкцію і будівництво без розробки проекту.

У пункті 1.6 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 № 66, далі - Порядок № 103) зазначено, що для об`єктів будівництва, на які надається будівельний паспорт, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

В той же час, в ході позапланової перевірки відповідачем було встановлено, що в порушення вимог законодавства Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради видано будівельний паспорт № 10/18 від 19.02.2018 на «Реконструкцію частини індивідуального житлового будинку (квартира № 1 та № 5) з двоповерховою прибудовою» за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Короленка, 3.

За результатами позапланової перевірки Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради щодо законності прийняття рішення про видачу будівельного паспорта № 10/18 від 19.02.2018 були виявлені відомості про ознаки вчинення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: пунктів 1.1, 1.3, 2.3, 2.4 Порядку № 103 та статті 27 Закону № 3038-VІ.

Суд зазначає, що Порядком № 103 в редакції на час видачі будівельного паспорту (лютий 2018 року) пунктом 1.3 передбачено, що параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»., ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Вимогами пункту 2.3 Порядку № 103 передбачено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4 Порядку № 103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Порядком № 103 в редакції на час перевірки (серпень 2018 року) у пункті 1.3 передбачено, що параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». (Пункт 1.3 розділу І із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 212 від 14.08.2018).

Пунктом 2.3 Порядку № 103 передбачено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. (Пункт 2.3 розділу І із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 212 від 14.08.2018).

Вимогами пункту 2.4 Порядку № 103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

В той же час, листом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області від 04.04.2018 № Б-0404/8-71 позивача було повідомлено, що за результатами розгляду її повідомлення про початок виконання будівельних робіт (а.с. 142, Том 1) останнє було подано з порушенням установлених вимог, а саме згідно з Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000 житлові будинки з трьома та більше квартирами мають код об`єкта 1122 «Будинки з трьома і більше квартирами» та не підпадають під код об`єкта 1110,3 «Будинки садибного типу» і потребують отримання містобудівних умов та обмежень. Додатково повідомлено, що в даному випадку позивачеві потрібно подавати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). У зв`язку з цим подане позивачем повідомлення не було внесено до єдиного реєстру.

Крім того судом встановлено, що відповідно до листа Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області від 01.11.2019 № 17-07/363 (а.с. 143, Том 1) у відповідь на звернення третьої особи ОСОБА_3 , при проведенні позапланової перевірки виявлено, що позивач не виконала вимоги припису № С-1804/1 від 18.04.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт на стадії облаштування фундаменту виданого відділом, що є порушенням вимог частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, забудовником ОСОБА_4 : виконувалися будівельні роботи в багатоквартирному житловому будинку за вказаною адресою, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) без вихідних даних та проектної документації, що є порушенням вимог статей 29,31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва, що є порушенням вимог статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903; не забезпечено здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва, що є порушенням вимог статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903.

За виявлене порушення на ОСОБА_4 було складено протокол № 1-Л-А 1604/2 від 16.04.2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 01.04.2019, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № С-0104/2/1 від 01.04.2019 та притягнуто її до адміністративної відповідальності постановою від 25.04.2019 № А-2504/2 шляхом накладення штрафу в розмірі 17000, 00 грн.

Із наданих до суду позивачем письмових пояснень від 11.08.2020 встановлено, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15.07.2019 у справі № 357/5162/19, що набрало законної сили 26.07.2019, скасовано постанову № А-2504/2 начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича від 25.04.2019 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_7 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 12 статті 96 КУпАП, а справу направлено на новий розгляд до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради.

Пунктом 1 частини четвертої статті 41-1 Закону № 3038-VІ передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В силу вимог частини восьмої статті 7 Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (в редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Станом на день прийняття спірного наказу Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради № 16/2 від 13.08.2018 про скасування будівельного паспорта оспорюваний позивачем припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018, який став передумовою прийняття спірного наказу, був чинний, що свідчить про те, що наказ Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради № 16/2 від 13.08.2018 про скасування будівельного паспорта прийнятий в межах повноважень та у спосіб, що передбачений чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством.

Відповідно до пункту 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок № 698, у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

В той же час, рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 7 від 09.08.2020 про скасування дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки № 10/18 від 19.02.2018 як станом на день прийняття спірного наказу Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради № 16/2 від 13.08.2018 про скасування будівельного паспорта, так і станом на день розгляду справи є чинним та у передбачений законом спосіб не скасоване.

Відповідно до вимог пункту 2.2 Порядку № 103 у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

судом встановлено, що в порушення вимог пункту 2.2 Порядку № 103 позивачем не було отримано засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову, а саме третіх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є співвласниками житлового будинку в АДРЕСА_7.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять, зокрема перед усім іншим, засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову (пункт 2.1 Порядку № 103).

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтвердили, що вищевказаної згоди позивачу ОСОБА_7 на забудову (реконструкцію) житлового будинку по АДРЕСА_5 не надавали.

В той же час суд звертає увагу, що зі змісту рішення Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 320/6646/18, яким скасований спірний припис від 08.08.2018, не зобов`язано Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради вчинити будь-які дії щодо спірного наказу № 16/2 від 13.08.2018.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з вимогами частини третьої статті 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідачем доведено належними та допустимими доказами, зокрема, правомірність його наказу про скасування будівельного паспорту.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів правомірність свого наказу, в той час як позивач на обґрунтування заявлених позовних вимог жодним чином не обґрунтував порушення вимог чинного законодавства оспорюваним наказом.

У підсумку, з урахування вищезазначеного у сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 159, 162, 205, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_6 ) - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення рішення суду 14.09.2020

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.