Справа № 520/10718/2020
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

15 вересня 2020 р. Справа № 520/10718/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Сагайдака В.В., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_2 ) (а/с 3326, АДРЕСА_2 , ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати НОМЕР_3 прикордонний загін Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України нарахувати та виплатити на рахунок ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІВАN: НОМЕР_4 , індексацію грошового забезпечення за період проходження військової служби з 01 липня 2015 року по 04 травня 2017 року;

- судові витрати покласти на 4-й прикордонний загін Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України.

Через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з даним позовом, оскільки позивач фактично дізнався про порушення своїх прав з відповіді на свій запит від 11.02.2020 р., з яким був ознайомлений 11.02.2020 р. Водночас, позовна заява підписана позивачем 11.08.2020 р.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України: позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України, у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Отже, у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, працівник має право без обмежень будь-яким строком звернутись до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, незалежно від того, чи здійснив роботодавець нарахування таких виплат.

У разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, звернення працівників до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усі виплати, на які працівник має право згідно умов трудового договору та відповідно державних гарантій, встановлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, не обмежується будь-яким строком (постанова Верховного суду України від 26.10.2016р. №6-1395цс16).

З урахуванням викладеного, суд вважає, що не підлягають застосуванню норми статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України щодо шестимісячного строку звернення до суду. Суд враховує положення ст.233 КЗпП України, якими передбачено право позивача на звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати без обмеження будь-яким строком, отже, позивачем не пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в загальному позовному провадженні суд зазначає наступне.

Статтею 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 цієї статті встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

У даному випадку, при вирішенні питання про відкриття спрощеного провадження, суд прийшов до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а відповідачем, у свою чергу, не доведено зворотнє.

Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання представника відповідача.

Керуючись ст. ст. 122, 240, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:
У задоволені клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_2 ) про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, без розгляду - відмовити.

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_2 ) про розгляд справи в загальному позовному провадженні - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Повний текст ухвали виготовлено 15 вересня 2020 року.

Суддя Сагайдак В.В.