Справа № 340/3651/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 вересня 2020 року Справа № 340/3651/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви секретаря Світловодської міської ради ОСОБА_1 (далі - позивач) до Світловодської міської ради (далі - відповідач 1), Виконавчого комітету Світловодської міської ради (далі - відповідач 2) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача1 щодо не прийняття рішень про встановлення чергового 7 рангу посадової особи місцевого самоврядування секретаря міської ради; не застосування різниці у посадовому окладі і не призначення особи виконуючого обов`язку секретаря ради на час вакантності посади міського голови;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача2 щодо не прийняття рішень про виділення з міського бюджету недоотриманої заробітної плати в сумі 23293,75 грн.; різниці окладу в сумі 19956,87 грн. та недоотриманої надбавки в сумі 1224,68 грн.;

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату недоотриманих коштів розміром 44 476 грн.;

- стягнути з відповідача2 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн..

Згідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" вказано те, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У позові позивач зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч. 2 ст.3 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 13 ч. 2 ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Згідно із ч. 5 ст. 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Аналіз цієї норми вказує, що вимозі про відшкодування шкоди передує вимога про встановлення порушення прав, свобод та інтересів позивача.

Разом із тим, позовна заява не містить вимог про відшкодування шкоди, завданої позивачу незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, які встановлені відповідно до норм чинного законодавства (наприклад, судовим рішенням).

Крім того, позивачем не додано до позову жодного доказу встановлення незаконності рішення, дій чи бездіяльності відповідачів. Підставою звернення до суду з цим позовом є захист прав позивача, які на його думку, порушенні оскаржуваною бездіяльністю відповідачів, а відшкодування моральної та матеріальної шкоди є похідною вимогою.

Отже, посилання позивача на п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" та доводи про звільнення від сплати судового збору є помилковими.

Згідно абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно подати суду документи про сплату судового збору за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частина 1 ст. 122 КАС України вказує, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого ці правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Позивач просить визнати протиправною бездіяльність міської ради щодо не прийняття рішень про встановлення йому чергового сьомого рангу посадової особи місцевого самоврядування секретаря міської ради. По змісту позовної заяви позивача зазначає, що право на встановлення йому чергового сьомого рангу виникло 16.01.2020 р. відповідно до законодавства та записів до трудової книжки. До матеріалів позовної заяви також додано Витяг з протоколу пленарного засідання 85 сесії міської ради 7 скликання від 23.06.2020 р., на якому вирішувалось питання про вставлення позивачу чергового рангу посадової особи місцевого самоврядування, однак рішення не було прийнято.

Позивач просить також визнати протиправною бездіяльність міської ради щодо не застосування різниці у посадовому окладі та не призначення особи виконуючого обов`язку секретаря ради на час вакантності посади міського голови. З матеріалів позовної заяви встановлено, що рішенням ради від 19.11.2019 р. №1809 висловлено недовіру міському голові Козярчуку В.В. та достроково припинено повноваження останнього. 27.11.2019 державним реєстратором Світловодської РДА, керуючись ч.2 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" були внесені зміни до відомостей про юридичну особу - Світловодську міську раду, реєстраційна дія №9000167 від 27.11.2019, щодо зміни відомостей про керівника юридичної особи та підписантів, відповідно яких повноваження міського голови надано позивачу.

Тобто, як вказав позивач, відповідно до законодавства та рішення №1809 він, як секретар міської ради, виконує обов`язки і секретаря і міського голови з 27.11.2019 р..

З даним позовом позивач звернувся до суду 03.09.2020 р..

Згідно до вимог ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу необхідно подати пояснення щодо строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько