Справа № 160/5006/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року Справа № 160/5006/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти «Святовасилівська середня загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Святовасилівської сільської ради Солонянського району Дніпропетровської області» про застосування заходів реагування, -
3. Ухвалою суду від 08.05.2020 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
4. 21.05.2020 позивачем на виконання вимог ухвали суду надано платіжне доручення про сплату судового збору від 06.05.2020 № 661 у розмірі 2 102 грн.
5. Ухвалою суду від 26.05.2020:
- прийнято адміністративний позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін;
- витребувано у позивача: належної якості акт перевірки від 07.02.2020 № 31;
- витребувано у відповідача: документи на підтвердження усунення виявлених порушень за кожним порушенням окремо, за наявності; підтвердження вжитих заходів для забезпечення пожежної та техногенної безпеки об`єкта; за наявності акти позапланових перевірок, на підтвердження усунення виявлених актом від 07.02.2020 № 31, листи на адресу позивача на підтвердження усунення таких порушень, за наявності;
- встановлено сторонам строки для подання заяв по суті спору та витребуваних доказів.
6. 26.06.2020 позивачем до канцелярії суду подано витребувані ухвалою від 26.05.2020 докази.
7. 03.07.2020 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву з додатками.
8. У зв`язку із закінченням процесуальних та встановлених судом строків для подання заяв по суті спору, продовжених у зв`язку із запровадженням карантинних заходів, суд перейшов до розгляду справи на підставі наявних матеріалів.
9. Проведеною перевіркою встановлені порушення, які в ході перевірки та у встановлений строк відповідачем усунені не були, у зв`язку із чим вжиття заявлених заходів реагування є повністю обґрунтованим, а подальша робота підприємства із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
10. Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, у зв`язку із чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
11. Відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачу інформації про пожежу, у зв`язку із чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
12. Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.
13. Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
14. При оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час випливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі.
15. При прокладанні електричних проводів по горючій основі, призведе до нагрівання горючої основи під час експлуатації електричних проводів та може привести до виникнення пожежі і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
16. Відсутність пристроїв для самозачинення та ущільнення в притулах дверей виходів до сходової клітини створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
17. Відсутність або невідповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
18. Відсутність інструкції, яка визначає дії працівників у разі виявлення пожежі, а також щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, може призвести до загибелі та травмування людей внаслідок незнання порядку дій у разі виникнення пожежі.
19. Непроведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
20. Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
21. Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
22. Відсутність об`єктових матеріальних резервів для запобігання та ліквідації надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і їх наслідків перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації.
23. Відсутність об`єктових тренувань з питань цивільного захисту призведе до невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей та перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.
24. Головне управління звернулось до суду із позовною вимогою у вигляді заборони експлуатації об`єктів до повного усунення порушень з причини того, що при виконанні вказаних категорій справ державні виконавці відмовляють у відкритті виконавчого провадження оскільки зазначені у виконавчому документі застосування заходів реагування (а саме застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства не є заходами примусового виконання рішення суду, які передбачені статтею 32 Закону України «Про виконавче провадження» та не зобов`язує боржника вчинити певні дії, крім того, державним виконавцям неможливо виконати такі рішення суду на підставі статті 75 Закону України «Про виконавче провадження». Тобто виникла прогалина у діючому законодавстві щодо виконання рішень судів про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, оскільки кодексом цивільного захисту України не надано повноважень центральному органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, та його структурним підрозділам, повноважень щодо виконання вказаних постанов суду, а з іншого боку, у законодавстві, що регулює порядок виконання рішень судів органами державної виконавчої служби, відсутній порядок та спосіб виконання таких постанов суду про застосування заходів реагування органами виконавчої служби, а також в Законі України «Про виконавче провадження» відсутній такий захід примусу як застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
25. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
26. У даному випадку виявлені позивачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, але можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
27. Оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він безпосередньо не виникає внаслідок виявлених порушень, то позивач вправі на підставі положень статей 68, 69 Кодексу цивільного захисту України самостійно вжити заходи реагування шляхом видачі приписів, постанов і розпоряджень щодо усунення таких порушень.
28. Позивачем не доведено, що виявлені порушення викликають необхідність застосування саме судом заходів реагування у вигляді зупинення та заборони експлуатації певних будівель, споруд і приміщень відповідача.
29. Відповідачем вжиті необхідні заходи, спрямовані на дотримання пожежної безпеки у приміщеннях відповідача та на усунення порушень, виявлених перевіркою. Проте, повне усунення виявлених та вказаних в акті перевірки порушень в короткі терміни є на даний час неможливим у зв`язку із запровадженими карантинними заходами.
30. Позовні вимоги стосовно повного зупинення експлуатації об`єкта є необґрунтованими і не підлягають задоволенню, оскільки обраний позивачем захід реагування, який може бути застосований судом до відповідача, не відповідає критеріям законності і пропорційності у зв`язку із надлишковим характером способу захисту публічного інтересу та з урахуванням вчинення відповідачем дій на усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
32. За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки 07.02.2020 складено акт № 31, яким виявлено наступні порушення:
1) не всі приміщення будівлі обладнані системою протипожежного захисту (система пожежної сигналізації та система керування евакуюванням (в частині систем оповіщення про пожежу і покажчиків напрямку евакуювання) (ППБУ розділ ІІ пункт 22 розділ V пункт 1.1, 1.2);
2) не створений наказ про призначення особи відповідальної за експлуатацію установки; оперативного (чергового) персоналу для контролю за працездатним станом установки (ППБУ розділ ІІ пункт 22 розділ V, пункт 1.1, 1.4 ДБН В.2.5-56:2014 пункт 7.2.2, ДСТУ-Н CFN/TS 54-14 2009 пункт 4.2 (розділ 10, 11), розділ 10, пункт 10.1);
3) на об`єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів (димових, теплових, ручних, тощо), який повинен становити не менше 10% від загальної кількості їх в системі протипожежного захисту змонтованої на об`єкті (ППБУ розділ ІІ пункт 22 розділ V, пункт 1.1, 1.4 ДБН В.2.5-56:2014 пункт 7.2.2);
4) сигнал від системи пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження (ППБУ розділ ІІ пункт 22 розділ V, пункт 1.1, 1.4 ДБН В.2.5-56:2014 пункт 5.8);
5) не всі сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей. Евакуаційне освітлення передбачається у прохідних приміщеннях, коридорах, холах, вестибюлях, на сходах, у фізкультурно-спортивних і актових залах, роздягальнях, кухнях. Світлові покажчики «Вихід» повинні бути приєднані до мережі евакуаційного або аварійного освітлення. Найменша освітленість повинна бути 0,5 лк на підлозі приміщення (ППБУ розділ ІІ пункт 22 розділ ІІІ пункт 2.31);
6) не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013 пункт 6.2.3, таблиця 4 (ППБУ розділ ІІ пункт 22);
7) не надано сертифікати відповідності та протоколи випробувань лабораторії (з мокрими печатками) про визначення відповідності вимогам пожежної безпеки на оздоблювальні матеріали підлоги коридорів, холів, фойє будівлі. Для покриття підлог коридорів, холів, фойє допускається застосовувати будівельні матеріали В2, РП2, Д2, Т2 (ППБУ розділ ІІІ пункт 2 підпункт 2.23, ДБН В.1.1-7:2016 пункт 7.3.3);
8) не обладнано двері сходових кліток пристроям для самозачинення та утіленнями в притулах, а також двері сходових кліток повинні бути суцільними або з армованим склом (ППБУ розділ ІІІ пункт 2 підпункт 2.37, ДБН В.1.1-7:2016 пункт 7.3.28);
9) будівлю не забезпечено адресним вказівником (назва вулиці, номер будинку), встановивши його на фасаді будівлі або іншому видному місці та таким чином що він був освітлений в темний час доби (ППБУ розділ ІІІ пункт 2.22);
10) у шафах пожежних кран-комплектів відсутні крани діаметром 25 мм виконаного та укомплектованого відповідно до ДСТУ 4401-1 (ППБУ розділ ІІ пункт 22, ДБН В.2.5-64:2012 пункт 8.13);
11) з метою забезпечення безпечного евакуювання та надання інформації щодо правил поведінки в умовах обмеженої видимості або повної темряви (аварійного відключення освітлення) при загрозі виникнення надзвичайної ситуації (пожежі, аварії, стихійного лиха, катастрофи, загрози здійснення терористичного акту тощо) системи евакуаційні фотолюмінісцентні не розроблені для будівлі відповідно до ДСТУ 7313:2013. Плани евакуації та позначення шляхів евакуації не виконано на основі фотолюмінісцентних матеріалів. Плани евакуації повинні бути поверховими (загальними) та секційними. Розроблені плани евакуації узгоджуються із органами державного пожежного нагляду і затверджуються керівником організації (ППБУ розділ ІІ, пункт 22 ДСТУ 7313:2013 пункт 1.5, додаток А пункт 4.6.1, пункт 10.7, пункт 10.1, пункт 8.1.3);
12) не надано акти схованих електромонтажних робіт (ППБУ розділ ІV пункт 1.12);
13) для працівників охорони (сторожі, вахтери тощо) не розроблено інструкцію, що визначає їхні обов`язки щодо контролю за дотриманням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій у разі виявлення пожежі, спрацювання СПЗ, а також визначає кого з посадових осіб мають викликати в нічний час у випадку виникнення пожежі (наказ МОН від 15.08.2016 № 974 «Про затвердження Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України» розділ ІІ пункт 10);
14) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області («Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів», затверджене наказом МНС від 18.12.2000 № 338 пункт 7; «Методика ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів», затверджена наказом МНС України від 23.02.2006 № 98);
15) не забезпечено працівників об`єкта засобами індивідуального захисту. Обсяги забезпечення засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, визначаються суб`єктом господарювання за погодженням з територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій (КЦЗУ стаття 20, ПКМУ № 1200 пункт 6);
16) посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (ПКМУ № 444 від 26.06.2013 пункт 15; КЦЗУ стаття 20);
17) не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії (КЦЗУ пункт 3 частини першої статті 20);
18) не створено на об`єкті матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (КЦЗУ статті 20);
19) не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (КЦЗУ пункт 11 частини першої статті 20; пункти 5, 6 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях);
20) не розроблено та не затверджено план реагування на надзвичайні ситуації щодо дій персоналу суб`єкта господарювання у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій (КЦЗУ стаття 130);
21) евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано (КЦЗУ статті 20).
33. Припис про усунення виявлених даною перевіркою порушень позивачем не складався.
34. На виконання акта від 07.02.2020 № 31 Комунальним закладом освіти «Святовасилівська середня загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Святовасилівської сільської ради Солонянського району Дніпропетровської області» вжито наступних заходів з метою усунення вказаних порушень:
- видано наказ від 29.05.2020 № 41 про призначення відповідальної особи за експлуатацію установки;
- власнику будівлі направлено подання від 06.05.2020 № 105, від 15.06.2020 № 134, від 18.06.2020 № 135 щодо підключення до пульту централізованого пожежного спостереження (недолік буде усунено до 01.09.2020), а також прохання щодо усунення недоліків, вказаних у пунктах 1, 3-12, 14-16, 18;
- проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту заплановано після зняття карантинних обмежень;
- у фойє будівлі школи розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії;
- розроблено заходи безпеки у котельній та для сторожів;
- розроблено та затверджено план реагування на надзвичайні ситуації щодо дій персоналу суб`єкта господарювання у разі виникнення надзвичайних ситуацій;
- у навчальному закладі ведеться журнал реєстрації інструктажів з питань пожежної безпеки та журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
35. Відповідно до підпункту 39 пункту 4 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 на ДСНС України покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно - правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
36. Згідно підпунктів 27, 35 пункту 4 «Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області», затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 21.09.2017 № 507) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
37. Відповідно до частини першої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
38. Згідно підпункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
39. Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
40. Статтею 69 Кодексу цивільного захисту України визначені підстави для видачі центральним органом виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, приписів, постанов і розпоряджень:
1) з питань пожежної безпеки у разі:
а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
в) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
2) з питань техногенної безпеки у разі:
а) невиконання вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів з питань техногенної безпеки;
б) відсутності організаційно-розпорядчих документів щодо здійснення заходів з питань техногенної безпеки, які передбачені для суб`єкта господарювання;
в) непроведення в установленому порядку навчання персоналу суб`єкта господарювання діям у разі виникнення аварійних ситуацій та аварій;
г) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу надзвичайних ситуацій;
ґ) непроведення ідентифікації та паспортизації потенційно небезпечного об`єкта;
д) відсутності декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки;
є) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
є) невідповідності кількості промислових засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатності або відсутності, а також у разі порушення порядку зберігання таких засобів;
ж) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
з) відсутності плану локалізації і ліквідації наслідків аварій на об`єкті підвищеної небезпеки, а також відсутності розроблених відповідно до цього плану спеціальних заходів протиаварійного захисту;
и) відсутності об`єктових матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій або невідповідності їх затвердженим номенклатурам та обсягам;
і) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
ї) відсутності або несправності на об`єкті підвищеної небезпеки автоматизованої системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення;
й) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
к) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
л) неготовності осіб, які обслуговують потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки, а також осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації та ліквідації наслідків аварій до дій із запобігання та ліквідації наслідків надзвичайної ситуації;
м) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки угоди про страхування цивільної відповідальності суб`єктів господарювання за шкоду, яку може бути заподіяно третім особам та їхньому майну, іншим юридичним особам унаслідок надзвичайної ситуації, що спричинена пожежею, аварією, катастрофою або небезпечною подією;
н) порушення правил транспортування небезпечних речовин трубопровідним транспортом та порядку їх перевезення транспортними засобами;
о) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
41. Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
42. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
43. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877-V).
44. Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
45. Згідно частини першої та шостої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
46. Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
47. Згідно із частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
48. Відповідно до статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладаються обов`язки щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
49. Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні (далі Правила), які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
50. Пунктами 4, 5 розділу І Правил встановлено, що пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
51. Особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.
52. Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (пункт 1 розділу ІІ Правил).
VІ. ОЦІНКА СУДУ
53. За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
54. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
55. Забезпечення техногенної та пожежної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.
56. Пожежна безпека характеризується відсутністю неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж, а також пов`язаної з ними можливості завдання шкоди людям.
57. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення від надзвичайних ситуацій техногенного характеру.
58. Надзвичайна ситуація це обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
59. Забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника (частина друга статті 51 Кодексу цивільного захисту України), забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (частина третя статті 55 Кодексу цивільного захисту України).
60. Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
61. Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
62. Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
63. Судом встановлено, що відповідачем вжито заходи з метою усунення порушень, виявлених перевіркою, а порушення, які залишились не виконаними, потребують додаткового узгодження.
64. Враховуючи вжиття відповідачем заходів для забезпечення пожежної безпеки, звернення із поданням для усунення порушень, створення умов для недопущення виникнення надзвичайних ситуацій та впровадження заходів до їх ліквідації у разі виникнення, суд вважає відсутніми підстави для вжиття крайніх заходів реагування у формі повного зупинення експлуатації будівлі закладу освіти.
65. Проведена відповідачем робота та вжиті заходи свідчать про добросовісність його намірів, а тому непропорційним є застосування до відповідача крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта.
66. Суд також зазначає, що вимоги ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», чинні з 01.07.2015, поширюються на проектування, монтування, перевірку відповідності і підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту (далі - СПЗ), а саме: автоматичних систем пожежогасіння (далі - АСПГ); автономних систем пожежогасіння локального застосування (далі - СПГа); систем пожежної сигналізації (далі - СПС); систем оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (далі - СО); систем протидимного захисту (далі - СПДЗ); систем централізованого пожежного спостерігання (далі - СЦПС); диспетчеризації СПЗ.
67. Зазначені вище СПЗ призначені для протипожежного захисту будинків, будівель або їх частин (приміщень), споруд, устаткування різного призначення (далі - об`єкти) відповідно до додатків А та Б під час нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту цих об`єктів.
68. Ці будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання об`єктів СПЗ під час їх будів ництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків за вибухопожежною і пожежною небезпекою згідно з НАПБ Б.03.002.
69. Вимоги цих будівельних норм рекомендується застосовувати під час реставрації. Вимоги цих будівельних норм є обов`язковими для фізичних та юридичних осіб, які здійснюють будівельну діяльність на території України, незалежно від їхніх форм власності.
70. Пунктами 1.1. та 1.2. ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування» встановлено, що ці будівельні норми встановлюють основні вимоги до проектування нових систем і схем водопостачання населених пунктів, реконструкції та технічного переоснащення існуючих споруд, мереж і окремих елементів зовнішнього водопостачання населених пунктів, груп підприємств, окремих підприємств, будинків, інших об`єктів. Ці будівельні норми поширюються на проектування централізованих і нецентралізованих зовнішніх систем, мереж та споруд водопостачання населених пунктів, а також виробничих підприємств, для яких не встановлені особливі вимоги з проектування.
71. Пунктом 1.1 ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація. Частина І. Проектування. Частина ІІ. Будівництво» визначено, що ці норми встановлюють вимоги до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації і водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні та реставрації будинків, будівель, споруд різного призначення.
72. Таким чином, порушення, визначені актом в частині недодержання вказаних державних будівельних норм, можуть пред`являтись у разі невиконання таких вимог під час нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, однак з матеріалів справи не вбачається проведення у будівлі відповідача вказаних будівельно-ремонтних робіт.
73. З урахуванням характеру виявлених під час перевірки порушень, звертаючись до суду з даним адміністративним позовом суб`єкт владних повноважень не навів обґрунтованих аргументів неможливості застосування заходів реагування, передбачених статтею 69 Кодексу цивільного захисту України, які є менш несприятливими для відповідача та застосування яких відповідало б положенням приведеної норми Кодексу.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
74. З системного аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з принципу юридичної визначеності та виходячи із того, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі судом має ураховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
75. Не заперечуючи повноваження позивача щодо контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, та підтверджуючи обов`язок додержання протипожежних норм та правил, суд зазначає, що за встановлених обставин справи, у разі задоволення заявленого позову, вказаний баланс не буде додержаний.
76. Застосування наведених норм права відповідає правовим висновкам Верховного Суду, наведеним у постанові від 28.11.2019 по справі № 820/4971/16.
77. Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
79. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суддя І.О. Верба