Справа № 320/7034/19
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року № 320/7034/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-908-23/9322 від 08.10.2019 на загальну суму 14279,69 грн.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що спірною вимогою про сплату боргу (недоїмки) йому визначено до сплати суму боргу з єдиного соціального внеску у сумі 14279,69 грн., з яких: 5624,95 грн. - основний борг, 9093,08 грн. - пеня та 11,66 грн. - пеня.

Позивач не погоджується з правомірністю прийняття відповідачем спірної вимоги, оскільки стверджує, що суми єдиного соціального внеску були ним сплачені своєчасно та у повному обсязі відповідно до вимог Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464).

Крім того, позивач зазначив, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-908-23/9322 від 08.10.2019 була сформована контролюючим органом без попереднього складання акта документальної перевірки, що не відповідає вимогам чинного законодавства, та свідчить про протиправність спірної вимоги.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2020 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що 07.12.2018 Головним управлінням ДФС у Київській області було прийнято рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску № на загальну суму 22231,95 грн., з яких штрафні санкції на суму 9738,01 грн. та пеня на суму 12493,94 грн.

Відповідач повідомив, що позивачем було сплачену частину заборгованості, а тому на момент винесення спірної вимоги заборгованість по нарахованій пені становила 9093,08 грн.

Також відповідач зазначив, що згідно даних інтегрованих карток платника єдиного соціального внеску ФОП ОСОБА_1 автоматично здійснені нарахування суми єдиного соціального внеску за І квартал 2019 року у розмірі 2754,18 грн. та за ІІ квартал 2019 року - 2754,18 грн., які не були сплачені позивачем у добровільному порядку.

Крім того, відповідач зауважив, що Головним управлінням ДПС у Київській області було проведено перевірку щодо ФОП ОСОБА_1 , за результатами якої складено акт від 29.12.2017 №1066/10-36-13-09/ НОМЕР_1 , на підставі якого Головним управлінням ДФС у Київській області були прийняті вимога від 30.08.2019 №Ф- на суму 116,59 грн. та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 30.08.2019 №, яким позивачу нараховано до сплати 11,66 грн.

Всього заборгованість ФОП ОСОБА_1 зі сплати єдиного соціального внеску становить 14729,69 грн.

У зв`язку з наявністю в інтегрованій картці платник податків ФОП ОСОБА_1 заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску було сформовано спірну вимогу.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) зареєстрований в якості фізичної особи-підприємця 17.07.2007, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 22.03.2013 серії АВ №000866 (а.с.10).

08.10.2019 Головним управлінням ДПС у Київській області було винесено вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-908-23/9322, яким позивачу станом на 30.09.2019 визначено до сплати недоїмку з єдиного соціального внеску у розмірі 14729,69 грн., з яких: 5624,95 грн. - основний борг, 11,66 грн. - штраф та 9093,08 грн. - пеня (а.с.5).

Вказана вимога була оскаржена позивачем в адміністративному порядку шляхом подання скарги до Державної податкової служби України (а.с.6), за результатом розгляду якої контролюючим органом було прийнято рішення від 20.11.2019 №1015/16/99-00-08-06-01, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки) - залишено без змін (а.с.7).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки), позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання її протиправною та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №2464 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин) у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

- єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;

- недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.

Пунктом 1 частини першої статті 4 Закону №2462 визначено, що платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Частиною другою статті 6 Закону №2464 визначено, що платник єдиного внеску зобов`язаний, зокрема, своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до частини восьмої статті 9 Закону №2464 платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Платники єдиного внеску, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Згідно з частиною десятою статті 9 Закону №2464 днем сплати єдиного внеску вважається: 1) у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; 2) у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі; 3) у разі сплати єдиного внеску в іноземній валюті - день надходження коштів на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Згідно з частинами другою-четвертою статті 25 Закону №2464 у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Відповідно до частини десятої-одинадцятої статті 25 Закону №2464 на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням ДФС у Київській області було проведено документальну планову виїзну перевірку дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи за період діяльності та з питань нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, за результатами якої складено акт від 29.12.2017 №1066/10-36-13-09/ НОМЕР_1 (а.с.122-123).

На підставі висновків акта перевірки Головним управлінням ДФС у Київській області були, зокрема, прийняті:

- вимога про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 № Ф-000310309, яким позивачу нарахований єдиний соціальний внесок на суму 48049,10 грн.;

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним фіскальним органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 14.02.2018 №, яким позивачу нараховані фінансові санкції у сумі 4804,91 грн.

Вказані обставини встановлені у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 15.02.2019 у справі №810/2564/18, яким, зокрема, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 №Ф-000310309 в частині нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на суму 47932,51 грн.; визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління ДФС у Київській області про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 26.04.2018 № в частині нарахування штрафу у розмірі 4793,25 грн.

У вказаному судовому рішенні суд дійшов висновку про правомірність нарахування Головним управлінням ДФС у Київській області на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 №Ф-000310309 єдиного внеску на суму 116,59 грн. та визначення на підставі рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 26.04.2018 № штрафу на суму 11,66 грн.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.06.2019 вищевказане рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2019 року залишено без змін.

Після цього ГУ ДФС у Київській області було прийнято рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів та зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 30.08.2019 №, яким позивачу нараховані штрафні санкції у розмірі 11,66 грн. (а.с.128).

У подальшому Головним управлінням ДФС у Київській області було прийнято рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №, яким позивачу за несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску за період з 10.02.2015 по 16.11.2018 нарахований штраф у розмірі 9738,01 грн. та пеню у розмірі 12493,94 грн. (а.с.28-32).

Матеріали справи не містять доказів оскарження позивачем вищевказаних рішень ГУ ДФС у Київській області від 30.08.2019 № та від 07.12.2018 № у судовому або адміністративному порядку.

Дослідивши інтегровану картку ФОП ОСОБА_1 з єдиного соціального внеску за період з 21.01.2019 по 31.01.2020, судом встановлено, що станом на 21.01.2019 заборгованість позивача з ЄСВ складала 212382,41 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за січень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 18.02.2019) (а.с.110), яка відповідно до інтегрованої картки 18.02.2019 була зарахована в погашення заборгованості у порядку календарної черговості її виникнення.

Аналогічним чином контролюючим органом були зараховані поточні платежі позивача у рахунок сплати боргу, а саме:

- 18.03.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за лютий 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 18.03.2019) (а.с.111);

- 18.04.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за березень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 18.04.2019) (а.с.111), яка відповідно до інтегрованої картки вказана 18.04.2019 сума (68,47 грн. + 164,00 грн. + 164,00 грн. + 164,00 грн. + 359,00 грн.) була зарахована в оплату штрафу по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №;

- 17.05.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за квітень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 17.05.2019) (а.с.112), яка відповідно до інтегрованої картки вказана сума ЄСВ 18.05.2019 була зарахована в погашення штрафу по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №;

- 19.06.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за травень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 19.06.2019) (а.с.112), яка відповідно до інтегрованої картки вказана сума ЄСВ 19.06.2019 була зарахована в погашення штрафу по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №;

- 19.07.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за червень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0.0.1 від 19.07.2019) (а.с.113), яка 19.07.2019 була зарахована в погашення штрафу по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №. Судом встановлено, що контролюючим органом було внесено коригування в інтегровану картку позивача на суму 1432,61 грн. та зменшено на вказану суму пені по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №. Розмір відкоригованого показника пені станом 08.08.2019 становив 11061,33 грн.

- 16.08.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за липень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 16.08.2019) (а.с.113), яка 16.08.2019 була зарахована в погашення пені по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №. Розмір заборгованості по пені станом 16.08.2019 становив 10141,33 грн.;

- 18.09.2019 позивачем було здійснено сплату єдиного соціального внеску за серпень 2019 року у сумі 920,00 грн. (відповідно до квитанції №0.0..1 від 18.09.2019) (а.с.114), яка відповідно до інтегрованої картки 18.09.2019 була зарахована в погашення пені по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №. Розмір заборгованості по пені станом 18.09.2019 становив 9221,33 грн.;

- позивачем на підставі платіжного доручення від 25.09.2019 №@PL664888 було сплачено єдиний соціальний внесок 11,66 грн., який був зарахований в оплату пені за рішенням про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №. Розмір заборгованості по пені станом 25.09.2019 становив 9209,67 грн.;

- 25.09.2019 позивачем на підставі платіжного доручення від 25.09.2019 №8 було сплачено єдиний соціальний внесок на суму 116,59 грн., який був зарахований в оплату пені за рішенням про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 №.

Станом на 25.09.2019 розмір заборгованості позивача по пені становив 9093,08 грн.

Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 було подано до контролюючого органу звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2019 рік від 11.01.2020, у якому визначено суму єдиного соціального внеску за рік у розмірі 11016,72 грн., за місяць - 918,06 грн. (а.с.53-54).

Отже, матеріали справи свідчать про те, що сума єдиного соціального внеску у розмірі 5520,00 грн., яка була сплачена позивачем за І-ІІ квартали 2019 року, та грошові кошти у розмірі 128,25 грн., які були сплачені позивачем в оплату заборгованості по вимозі про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 №Ф-000310309 та по рішенню про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 26.04.2018 №, були зараховані контролюючим органом в оплату заборгованості з ЄСВ у порядку календарної черговості її виникнення.

Відповідно до пункту 5 розділу VI Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (далі - Інструкці №449) у разі якщо платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів з дня надходження (отримання) вимоги про сплату боргу (недоїмки) не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгодженої в результаті оскарження суми боргу (недоїмки) (з дня отримання відповідного рішення органу доходів і зборів або суду), після спливу останнього дня відповідного строку така вимога вважається узгодженою (набирає чинності).

Відповідно до частини 6 статті 25 Закону №2664 за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

У зв`язку з цим, погашення заборгованості в порядку черговості за рахунок коштів, які надійшли від позивача в оплату поточних платежів з ЄСВ, зокрема, за І-ІІ квартал 2019 року, та в оплату зобов`язань, нарахованих за вимогою про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 №Ф-000310309 та рішенням від 26.04.2018 №, відповідає вимогам чинного законодавства та є правомірним.

Суд зазначає, що зарахування контролюючим органом сплачених позивачем грошових коштів з ЄСВ в оплату боргу за попередні періоди зумовило виникнення у ФОП ОСОБА_1 заборгованості з ЄСВ за І-ІІ квартал 2019 року у розмірі 5508,36 грн. (918,06 грн.х6), заборгованості з ЄСВ по вимозі про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2018 №Ф-000310309 у розмірі 116,59 грн. та рішенню про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 26.04.2018 № у розмірі 11,66 грн.

Крім того, з інтегрованої картки позивача з ЄСВ вбачається наявність станом на 25.09.2019 заборгованості зі сплати пені по рішенню про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07.12.2018 № у розмірі 9093,08 грн.

Отже, загальна сума заборгованості ФОП ОСОБА_1 з єдиного соціального внеску становить 14729,69 грн. (5508,36 грн. + 116,59 грн. + 11,66 грн. + 9093,08 грн.).

Відповідно до частин першо-другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Позивачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження сплати вказаної суми заборгованості станом на дату прийняття контролюючим органом вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-908-23/9322, тобто на 08.10.2019.

У зв`язку з цим, суд вважає, що прийняття відповідачем спірної вимоги є правомірним та обґрунтованим.

Щодо посилань позивача на неправомірність формування спірної вимоги на підставі даних інтегрованої карти за відсутності акта перевірки, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Інструкції № 449, фіскальні органи надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки) в таких випадках:

- якщо дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску фіскальними органами;

- якщо платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

- якщо платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи фіскального органу платника на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки), окрім загальних реквізитів, повинна містити відомості про розмір боргу, у тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

За вимогами пункту 4 розділу VI Інструкції № 449 вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи фіскального органу.

При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: 1 частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), 2 частина - порядковий номер, 3 частина - літера «У» (узгоджена вимога).

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що у разі наявності у платника на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати єдиного внеску фіскальний орган на підставі даних звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи фіскального органу формує та надсилає (вручає) платнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму такої недоїмки.

При цьому положеннями законодавства не передбачено обов`язкової умови для формування вимоги (у разі наявності у платника на кінець календарного місяця недоїмки за результатами самостійного декларування) проведення перевірки та складення за її результатами відповідного акта. Вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається разом з актом документальної перевірки виключно у випадку, коли виявлені у ході документальної перевірки дані свідчать про донарахування сум єдиного внеску фіскальними органами.

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові від 11.08.2018 у справі №826/11623/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 76518273) та від 10.12.2019 у справі №826/25425/15 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 86274760).

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, формування контролюючим органом вимоги про сплату боргу (недоїмки) на підставі даних інформаційної системи відповідає вимогам чинного законодавства, та відповідно, не є підставою для скасування спірної вимоги.

Таким чином, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи відмову у задоволенні позову, суму сплаченого судового збору суд залишає за позивачем відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.