Справа № 520/8879/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 вересня 2020 р. № 520/8879/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківського обласного військового комісаріату (61052, м. Харків, вул. Коцарська, буд. 56) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд: 1. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року грошового забезпечення для перерахунку пенсії на підставі визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

2. Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановлених законом на 01 січня 2018 року, на 01 січня 2019 року та на 01 січня 2020 року шляхом множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- надалі, оформляти та надавати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки, про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня кожного календарного року відповідно до додатків 1 та 14 Постанови Кабінету Міністрів України, від 30 серпня 2017 року № 704, до внесення змін до чинного законодавства;

- подати протягом п`ятнадцяти днів, з дня набрання рішенням законної сили, звіт про виконання судового рішення, що передбачено частиною 1 статті 382 КАСУ.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що оскаржувані дії відповідача є незаконними, оскільки вони порушують право позивача на пенсійне забезпечення.

Ухвалою суду від 14.07.2020 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Згідно ч. 4 ст. 175 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Від відповідача, ІНФОРМАЦІЯ_1 , відзив на адміністративний позов не надходив, отже, своїм правом на подання відзиву по адміністративній справі відповідач не скористався.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , відповідно до положень Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ з 2004 року перебуває на обліку в Головному управлінні пенсійного Фонду України в Харківській області та отримую пенсію за вислугу років та є ветераном військової служби.

09 червня 2020 роки позивач звернувся до Харківського обласного військового комісаріату із заявою, в якій навівши положення чинного законодавства про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, і просив: оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року та з 01 січня 2019 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року та на 01 січня 2019 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти; надалі оформляти та надавати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня кожного календарного року відповідно до додатків 1 та 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, до внесення змін до чинного законодавства.

Листом віл 15.06.2020 року № ФХ-112022/1548ВСЗ відповідач відмовив позивачу в задоволенні заяви від 09.06.2020 року зазначивши, що постановою КМУ від 21.02.2018 року № 103 внесено зміни до постанови КМУ від 30.08.2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб". Так пунктом 4 постанови КМУ від 30.08.2017 № 704 установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт.

Також відповідачем у вказаному листі зазначено, що відповідно до Схеми коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу, доведеної додатком 14 до постанови КМУ від 30.08.2017 року № 704, розмір окладу за військовим званням "підполковник" відповідає тарифному коефіцієнту 0,8 та шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2018 року на відповідний тарифний коефіцієнт відповідає 1410,00 грн., при цьому в примітках до додатку визначено, що у разі, коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Харківським обласним військовим комісаріатом складові грошового забезпечення станом на 01.03.2018 року для перерахунку пенсії позивача відповідно до постанови КМУ від 21.02.208 року № 103 були встановлені вірно, підстав для перерахунку грошового забезпечення на будь яку іншу дату немає.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Законом України від 20 грудня 1991 року № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» визначені основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлено єдину систему їх соціального захисту, гарантовано військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та врегульовано відносини у цій галузі.

Частиною першою статті 9 Закону № 2011-ХН встановлено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Частиною першою статті 15 Закону № 2011-ХІІ визначено, що пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону № 2262-ХІІ.

Відповідно до частини 4 статті 63 Закону № 2262-ХІІ, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Так, пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб; звільнених з військової служби/ та деяких інших осіб», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року за № 45, пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Постанови КМУ «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року № 704 (далі - Постанова № 704) затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також, схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови № 704 в редакції, чинній на момент прийняття Постанови і до внесення змін 24 лютого 2018 року, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

В лютому 2018 року Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової службі, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103) до Постанови № 704 були внесені, зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 було викладено у новій редакції, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.».

Однак суд зазначає, що згідно із Приміткою 1 Додатку 1 до вказаної Постанови № 704, посадові оклади за розрядами тарифної сітки, визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт та відповідно до примітки до Додатку 14 також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Крім того суд зазначає, що п. 1 та п. 4 Постанови № 704 посилаються саме на додатки 1 і 14.

Отже, в обох випадках (для посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням визначено, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

У відповідності до Постанови № 704 та відповіді ХОВК № 112022/1548/ВОЗ від 15.06.2020 посада начальника відділення районного військового комісаріату міста Харкова, з якої я був звільнений, тарифний розряд визначено - 20, а тарифний коефіцієнт для цього розряду складає - 2,56.

Разом з цим, для військового звання «підполковник», передбачено тарифний коефіцієнт 0,8.

Згідно підпунктів 8, 9 пункту 1 статті 40 Бюджетного кодексу України, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та розмір мінімальної заробітної плати визначається в Законі про Державний бюджет на відповідний рік.

Згідно Закону України від 7 грудня 2017 року № 2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» мінімальна заробітна плата в 2018 році встановлена: у місячному розмірі з 1 січня - 3723 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 грн.

Су зазначає, що відповідно до розрахунку пенсії позивача з пенсійної справи, під час перерахунку сум пенсії в 2018 році, для визначення посадового окладу і окладу за військовий званням до ОСОБА_1 застосована норма шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (1762 грн.) на відповідний тарифний коефіцієнт.

Суд зазначає, що відповідно до примітки додатків № 1 та № 14 Постанови № 704, така норма встановлена не тільки від мінімального прожиткового мінімуму, але і в частині не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Отже, 50% мінімальної заробітної плати на 01.01.2018 року буде складати 1861,50 грн., що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем у спірному випадку (1762,0 грн.)

Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням на 01 січня 2018 року повинен бути 1861,50 грн.

Крім того суд зазначає, що Верховна Рада України прийняла Закон України від 23.11.2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік», яким встановлені розміри прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, які встановлюють вплив на інші показники та розміри різноманітних виплат до якого відноситься й постанова № 704 в обсязі виплати діючим військовослужбовцям. При цьому розміри тарифних коефіцієнтів посадового окладу та військового звання залишаються чинними на період дії постанови № 704 про грошове забезпечення військовослужбовців, а зміна розміру прожиткового мінімуму, або мінімальної заробітної плати призначено для встановлення покупної спроможності населення та відповідного захисту всіх верст населення, в тому числі осіб з числа пенсіонерів.

Згідно Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про державний бюджет України на 2019 рік» мінімальна заробітна плата в 2019 році встановлена: у місячному розмірі з 1 січня - 4173 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Згідно Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-ІХ «Про державний бюджет України на 2020 рік» мінімальна заробітна плата в 2020 році встановлена у місячному розмірі з 1 січня - 4723 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня 2020 року -2197 гривень, а з 1 грудня 2020 року - 2395 гривні.

Отже, 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня 2019 року буде складати 2086,50 гривень, а з січня 2020 року - 2361,50 гривень, що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем у спірному випадку (1762,0грн.).

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними дії Харківського обласного військового комісаріату щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року грошового забезпечення для перерахунку пенсії на підставі визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти та зобов`язання Харківського обласного військового комісаріату оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановлених законом на 01 січня 2018 року, на 01 січня 2019 року та на 01 січня 2020 року шляхом множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Стосовно вимоги позивача надалі, оформляти та надавати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки, про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня кожного календарного року відповідно до додатків 1 та 14 Постанови Кабінету Міністрів України, від 30 серпня 2017 року № 704, до внесення змін до чинного законодавства, то в цій частині позовних вимог слід відмовити, оскільки зазначена вимога спрямована на майбутнє, а отже право позивача на даний час не порушено.

Крім того, позивач, звертаючись до суду із позовом, порушив питання, що стосується здійснення судового контролю за виконанням судового рішення в адміністративній справі.

Відповідно до ч.1ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Відповідно до положень даної статті, суд має право зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, проте це не є його обов`язком.

Підстав для встановлення судового контролю за виконанням відповідачем рішення Харківського окружного адміністративного суду в порядку частини 1 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України та надати до суду звіт про виконання судового рішення судом не встановлено. А тому, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимоги щодо встановлення судового контролю за виконанням рішення суду.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківського обласного військового комісаріату (61052, м. Харків, вул. Коцарська, буд. 56) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року грошового забезпечення для перерахунку пенсії на підставі визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановлених законом на 01 січня 2018 року, на 01 січня 2019 року та на 01 січня 2020 року шляхом множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

В іншій частині задоволення позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в частині задоволення позовних вимог у сумі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.