Справа № 580/1610/20
Суддя: В.О. Гаврилюк
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2020 року справа № 580/1610/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - управління, відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 03 квітня 2020 року № 859 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського водія відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби Головного управління Національної поліції в Черкаській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з моменту звільнення до дати поновлення на посаді поліцейського водія відділення № 1 взводу № З роти конвойної служби Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 859 від 03.04.2020 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки вина у вчиненні кримінального правопорушення та в порушенні Правил дорожнього руху, в судовому порядку не доведена, а отже відповідач зробив передчасний висновок про порушення позивач вимог частини 5 статті 14 та частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух" від 30.06.1993 № 335-ХІІ.

Також, позивач наголошує, що не можуть бути застосовані до позивача і порушення норм частини 2 статті 18 Закону України "Про Національну Поліцію" від 02.07.2015 № 580-VІІ, оскільки позивач після ДТП був без свідомості, в стані коми госпіталізований до медичного закладу.

Окрім того, позивач не порушив пункт 10 розділу III Порядку оформлення, виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень Національної поліції України, затверджений наказом МВС України від 26.04.2017 № 347 та пункту 8 розділу II Порядку оформлення, обліку, видачі спеціальних жетонів поліцейським, затвердженого наказом МВС України від 23.12.2015 № 1614, оскільки ні службове посвідчення, ні спеціальний жетон ним не втрачені та знаходяться у нього.

Пункти 1, 2, 4, 6, 8, 10, 11, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України також порушені позивачем не були, оскільки немає доказів на підтвердження вказаних позивачем порушень, а пункт 19 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, взагалі відсутній, оскільки Дисциплінарний Статут Національної поліції України містить тільки 14-ть пунктів.

18 травня 2020 року ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд адміністративної справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 09.06.2020.

05 червня 2020 року позивач подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, додатково зазначивши що позов просить задовольнити в повному обсязі.

09 червня 2020 року відповідач подав клопотання про відкладення справи на іншу дату та відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просив в його задоволенні відмовити повністю зазначивши при цьому, що відповідно до оскаржуваного наказу № 859 від 03 квітня 2020 року вбачається, що на позивача було накладено дисциплінарне стягнення саме за результатами службового розслідування у вигляді звільнення за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, п. 10 розділу III Порядку оформлення, виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2017 № 347, п. 8 розділу II Порядку оформлення, обліку, видачі спеціальних жетонів поліцейським, затвердженого наказом МВС України від 23.12.2015 № 1614, ч. 5 ст. 14 та ч. 2 ст. 16 Закону України "Про дорожній рух", п. 1, 2, 4, 6, 8, 10, 11, 13, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу II та п. З розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції.

Відповідач зазначає, що в основі поведінки працівника поліції законодавчо закладено етичні, правові і службово-дисциплінарні норми, дотримання яких є одним із головних обов`язків особи, що іде на службу до поліції. Ця обставина зумовлює підвищений рівень відповідальності працівників поліції, у порівнянні з іншими громадянами, та застосування до них більш суворих дисциплінарних стягнень за дисциплінарні правопорушення.

Відповідач звертає увагу суду, що службове розслідування було призначено за наявністю даних внесення територіальним управлінням Державного бюро розслідувань відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000676 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч .2 ст.286 КК України щодо порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, поліцейським - водієм відділення № 1 взводу № 3 РКС ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , що має ознаки дисциплінарного проступку.

Наявність даних про початок досудового розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України є лише підставою для початку службового розслідування. Натомість службове розслідування стосувалось порушення позивачем службової дисципліни.

Доводи позивача з приводу того, що такий вид стягнення як звільнення зі служби може застосовуватись у тому випадку, коли буде доведена вина особи у вчиненні кримінального правопорушення є безпідставним, оскільки підставами для проведення службового розслідування можуть бути не тільки скоєння особою кримінального правопорушення, але і вчинення особою інших діянь, які порушують службову дисципліну, а також події, які сталися за участю таких осіб і можуть викликати суспільний резонанс, відсутність обвинувального вироку у кримінальному провадженні не може бути підставою для не проведення службового розслідування на дотримання поліцейськими дисципліни.

Окрім цього, відповідач наголошує, що під час проведення службового розслідування комісією не досліджувалось питання наявності чи відсутності вини в діях позивача щодо вчинення злочину, комісія надавала виключно оцінку наявності дисциплінарного проступку у його діях.

09 червня 2020 року ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду розгляд справи по суті відкладено.

15 червня 2020 року позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що позивач не перебував за кермом автомобіля, його вина у скоєному ДТП судовим рішенням не доведена, адміністративний протокол по статті 130 КУпАП на нього не складався, постанови суду про притягнення позивача до відповідальності за таке порушення немає.

Також, позивач наголошує, що подія, яка призвела до службового розслідування, сталася поза службою, коли позивач був у цивільному одязі, без табельної зброї.

08 червня 2020 року відповідач подав до суду клопотання, в якому зазначив, що не заперечує про задоволення клопотання позивача про розгляд справи без його участі та повідомив, що представник відповідача не має можливості брати участь у судових засіданнях у даній справі у зв`язку із запровадженням у країні заходів запобігання розповсюдженню короновірусу.

31 липня 2020 року ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 11.08.2020.

11 серпня 2020 року представник відповідача подала до суду клопотання, в якому зазначила, що не заперечує проти задоволення клопотання позивача про розгляд справи без його участі та зазначила, що можливості брати участь у судових засіданнях немає.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11.08.2020, занесеною до протоколу судового засідання, вирішено розглянути справу у порядку письмового провадження на підставі частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов до такого висновку.

Суд встановив, що 03 квітня 2020 року дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Черкаській області керуючись статтями 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на підставі наказу ГУНП від 28.03.2020 № 801, у формі письмового провадження провела службове розслідування за наявності даних про внесення Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000676 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України щодо порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, поліцейським - водієм відділення № 1 взводу № 3 РКС ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , що має ознаки дисциплінарного проступку.

Службовим розслідуванням встановлено, що 28.03.2020 близько 18.10 год. до Христинівського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП надійшло повідомлення від диспетчера швидкої медичної допомоги про те, що в центрі села Заячківка сталась дорожньо-транспортна пригода з потерпілими.

Вказане повідомлення Христинівським відділенням поліції зареєстровано до ITC ІПНП за № 1066, а на місце події направлено групу реагування патрульної поліції та слідчо-оперативну групу. На місці події встановлено, що цього ж дня, близько 17.40 год., поліцейський-водій відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Черкаській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою, у цивільному одязі, без табельної вогнепальної зброї, керуючи автомобілем Deawoo Sens р.н. НОМЕР_1 , який належить гр. ОСОБА_2 , та рухаючись по вулиці Вишневій в с. Заячківка Христинівського району, не впорався з керуванням і допустив наїзд на дерево.

В результаті ДТП вказаний автомобіль загорівся.

За результатами вказаного службового розслідування складено висновок від 03.04.2020 щодо наявності даних про внесення відомостей до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України щодо порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, поліцейським - водієм відділення № 1 взводу № 3 РКС ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до даного висновку поліцейського-водія відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Черкаській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 вирішено захід дисциплінарного впливу у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог статей 14, 16 Закону України "Про дорожній рух", п. 2.9 (а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, п.6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100, частини 2 статті 18, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 3, 5 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 6, 8, 10, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу І, пунктів 1, 2 розділу ІІ, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, пункту 10 розділу ІІІ Порядку оформлення , виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2017 №347, пункту 8 розділу ІІ Порядку оформлення, обліку, видачі спеціальних жетонів поліцейським, затвердженого наказом МВС України від 23.12.2015 № 1614.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 859 від 03.04.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського-водія відділення № 1 взводу № 3 роти конвойної служби ГУНП в Черкаській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог статей пункту 1 частини 1 та частини 2 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100, пункту 10 розділу ІІІ Порядку оформлення , виготовлення, обліку, видачі, знищення службових посвідчень Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2017 №347, пункту 8 розділу ІІ Порядку оформлення, обліку, видачі спеціальних жетонів поліцейським, затвердженого наказом МВС України від 23.12.2015 №1614, частини 5 статті 14 та частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", пунктів 1, 2, 4, 6, 8, 10, 11, 13, 19 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 розділу ІІ та пункту 3 розділу IVПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, Присяги працівника поліції.

Даний наказ позивач вважає протиправним та просить його скасувати і як наслідок поновити ОСОБА_1 на службі в поліції та стягнути на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Під час вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно до частини 1, 2 стаття 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1, 2 та пунктів 6, 7 частини 3 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1, 2 та пунктів 6, 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частинами 3, 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як свідчать матеріали справи, відповідачем проведене службове розслідування за фактом вчинення позивачем дій, які мають ознаки дисциплінарного стягнення, яке виявилося у керуванні автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, що призвело до ДТП, в результаті якої констатували смерть ОСОБА_3 , у втраті службового посвідчення та жетону, у не вжитті заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, у не здійсненні заходів щодо не повідомлення про вказану подію органи поліції та свого безпосереднього керівника.

За результатами вказаного розслідування відповідачем складено висновок від 03.04.2020, в якому зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, позивача рекомендовано звільнено зі служби в поліції.

Наказом відповідача № 859 від 03.04.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку позивача звільнено зі служби в поліції.

Отже, що в ході службового розслідування мають бути встановлені всі обставини, які свідчать про наявність в її діях саме цього проступку.

Суд зазначає, що 28.03.2020 за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві розпочато кримінальне провадження № 0000676 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України, однак станом на день винесення рішення вироку у вказаному кримінальному правопорушенні немає, а тому вина позивача щодо порушення норм статей 14, 16 закону України "Про дорожній рух" та Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 не доведена відповідачем.

Що ж до інших дисциплінарних порушень, то суд зазначає, що позивач перебував без свідомості, оскільки під час ДТП отримав закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, розсічена рана голови та садини лиця, а тому він фізично не міг надати допомогу іншим учасникам ДТП чи слідкувати де його посвідчення та нагрудний знак та інше.

Також відповідач не обґрунтував необхідності застосування саме крайнього заходу дисциплінарного впливу у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи відсутність обґрунтованих висновків про підтвердження факту порушення позивачем службової дисципліни та неналежного виконання ним своїх посадових обов`язків, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади є неправомірним та таким, що суперечить нормам чинного законодавства, а відтак оскаржуваний наказ ГУНП в Черкаській області № 859 від 03.04.2020 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення є протиправним, а тому позов в цій частині належить задовольнити.

Разом з тим, інша частина позовних вимог є передчасною та не може бути задоволена, оскільки відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Частинами 2, 3 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Відповідно до Інструкції "Про затвердження Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 23.11.2016 № 1235, рішення з питань проходження служби в поліції оформлюються письмовими наказами по особовому складу.

Підставою для видання наказів по особовому складу є такі зміни в службовій діяльності: звільнення з посади; звільнення зі служби в поліції.

Отже, враховуючи вищевикладене поліцейський вважається звільненим у день винесення наказу по особовому складу про звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції.

Матеріали справи містять лише наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 859 від 03.04.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а наказ про звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції в матеріалах справи відсутній, а отже позивач не є таким, що звільнений.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, зважаючи, що відповідач не довів правомірність вчинених ним дій, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.

Згідно статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Зважаючи на те, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", та не надав доказів понесення інших судових витрат, то підстави для їх розподілу відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 - 246, 255, 295, підпунктом 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Черкаській області від № 859 від 03.04.2020 про притягнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 );

2) відповідач - Головне управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57, ).

Рішення складене у повному обсязі та підписане 11.09.2020.

Суддя В.О. Гаврилюк