Справа № 280/1405/20
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

10 вересня 2020 року Справа № 280/1405/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. розглянув у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2

про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (далі відповідач), в якому позивач просить суд:

- зобов`язати відповідача розглянути заяву (скаргу) ОСОБА_1 від 29.10.2019 по суті, шляхом перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 в поряду передбаченому статтею 38 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ОСОБА_1 є потерпілим у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, справа №331/8727/17 з 20.01.2017 розглядається Жовтневим районним судом м. Запоріжжя. ОСОБА_1 подав до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області скаргу від 29.10.2019 (зареєстровано вх-27 від 06.11.19) у зв`язку з невиправданим затягуванням процесу адвокатом обвинуваченого ОСОБА_5 Козловим О.Ю. Листом від 15.11.19 вих-136 голова КДКА Запорізької області Кравцов В.М. повідомив адвоката ОСОБА_1 про те, що ним не додано до заяви доказу звернення до Ради адвокатів Запорізької області для мирного врегулювання конфлікту, у зв`язку з чим скаргу повернуто з посиланням на п.7 ст. 14 Положення №120. Позивач вважає, що у відповідача були відсутні підстави для повернення скарги заявнику. Звертає увагу, що звернення позивача із скаргою до відповідача не є наслідком виникнення конфлікту між адвокатами. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 10.03.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання; залучено за ініціативою суду до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 05.05.2020 відмовлено у задоволенні клопотання третьої особи про стягнення з позивача штрафу, та залишено без розгляду його клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Судом було враховано, що відповідно до пункту 3 розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України у перебіг установленого судом строку для подання відзиву/пояснень не враховується строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), запроваджений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211.

Разом із тим, частиною 2 Перехідних положень Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX, встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Відповідач станом на день розгляду справи відзив на позовну заяву не надав, а тому суд, з урахуванням вимог ч.4 ст.159 КАС України, розглянув позовну заяву за наявними матеріалами

Отже, відповідно до вищевказаних приписів КАС України, справу розглянуто судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд з`ясував наступне.

З матеріалів адміністративної справи судом встановлено, що з січня 2017 року в провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження №331/8727/17 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за ч.4 ст.296 КК України. ОСОБА_1 є потерпілим у вказаній справі.

12.09.2019 в судове засідання Жовтневого районного суду м. Запоріжжя у справі №331/8727/17 захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат Козлов Олександр Юрійович не прибув, як стверджує позивач, порушивши при цьому встановлений судом та узгоджений з усіма учасниками кримінального провадження графік судових засідань.

Зазначені дії захисника, з урахуванням попередніх численних неявок, були розцінені потерпілим ( ОСОБА_1 ) як невиправдане затягування судового розгляду справи, у зв`язку із чим потерпілий ОСОБА_1 подав до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області скаргу від 29.10.2019, яку зареєстровано вх №27 від 06.11.19.

Листом від 15.11.19 вих-136 (а.с. 54) голова КДКА Запорізької області ОСОБА_6 повідомив адвоката Черняка Є.О. про те, що ним не додано до заяви доказу звернення до Ради адвокатів Запорізької області для мирного врегулювання конфлікту, у зв`язку з чим скаргу повернуто.

Не погоджуючись із такими діями Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VІ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі Закон №5076-VІ) визначено правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 1 Закону № 5076-VІ, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно ст. 2 Закону №5076-VІ, адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 21 Закону № 5076-VІ під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Статтею 33 Закону № № 5076-VІ передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно- дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

За правилами ч.1, 2 ст. 34 Закону №№ 5076-VІ, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

За змістом статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 38 Закону № 5076-VI регламентовано, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до статті 40 Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.За змістом частини першої статті 35 цього Закону одним з видів дисциплінарних стягнень, які може бути застосовано до адвоката за вчинення дисциплінарного проступку є попередження.

06 листопада 2019 року до КДКА Запорізької області надійшла скарга ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2 в якій поставлено питання про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосувати до нього дисципланарне стянення у вигляді попередження (а.с. 16-26).

Проте, питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_7 за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 , відповідачем вирішено не було, так як заява подана без дотримання вимог ст. 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, що виключає можливість розгляду дисциплінарною палатою КДКА справи стосовно вказаного адвоката.

Відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Закону України "Про звернення громадян", Правил адвокатської етики, затверджених установчим З`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 238 (нова редакція) та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвоката розроблено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Порядок № 120).

Відповідно до п. 10 Порядку № 120, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів: заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб, поданих на дії адвокатів.

Пунктом 14 Порядку № 120 перелічені вимоги до заяви (скарги):

1) заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути надіслана поштою.

2) У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено:

- найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга);

- ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти (за наявності);

- ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

- виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку;

- вимоги заявника (скаржника).

3) На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування.

4) До заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга), а також копія платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду.

За розгляд заяв (скарг) поданих суддями не у рамках наданих їх повноважень процесуальним законодавством України здійснюється оплата за організаційно-технічне забезпечення їх розгляду.

5) Заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання. У разі подання заяви (скарги) представником, у ній зазначаються ПІБ представника, його поштова адреса, а також номер засобів зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з заявою (скаргою) подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

6) Повноваження представників мають бути посвідчені такими документами: нотаріально-засвідченою довіреністю від імені фізичної особи; довіреністю від імені юридичної особи за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, а також документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником.

Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов`язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих дій.

Витяг засвідчується підписом сторін договору.

7) При виникненні конфлікту між адвокатами, наслідком якого є звернення одного з них зі скаргою до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури регіону, адвокат, який ініціював звернення, зобов`язаний надати докази того, що ним вжиті заходи мирного врегулювання такого конфлікту, зокрема, документи, що свідчать про звернення останнього до Ради адвокатів регіону за робочим місцем адвоката згідно відомостей в Єдиному реєстрі адвокатів України, а стосовно адвоката іноземної держави - асоціації адвокатів чи правового товариства відповідної держави.

8) Подання ради адвокатів регіону оформлене без дотримання вимог статті 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

При цьому, відповідно до п. 15 Порядку № 120, заява (скарга), оформлена без дотримання вимог пункту 14 цього Порядку, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

З листа КДКА Запорізької області від 15.11.19 вих-136 встановлено, що скарга ОСОБА_1 була повернута згідно пункту 15 Порядку № 120 із посиланням на п. 7 ст. 14 цього Положення.

Разом із тим суд не погоджується із такими діями відповідача у зв`язку з наступним.

За приписами п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", конфлікт інтересів - суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи невчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Статтею 57 цього Закону унормовано, що рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Рішення конференцій та рад адвокатів регіонів є обов`язковими до виконання адвокатами, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Відповідно до ст. 9 Правил адвокатської етики, під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти або захищати одночасно двох або більше клієнтів, інтереси яких є взаємно суперечливими, або вірогідно можуть стати суперечливими, а також за таких обставин надавати їм професійну правничу (правову) допомогу.

У разі отримання адвокатом конфіденційної інформації від клієнта, якому він надавав професійну правничу (правову) допомогу, пов`язаної з інтересами нового клієнта при наданні правничої допомоги, адвокат зобов`язаний отримати письмове погодження клієнтів, між якими виник конфлікт інтересів.

Адвокат без письмового погодження з клієнтом, щодо якого виник конфлікт інтересів, не може представляти, захищати клієнта чи надавати йому професійну правничу (правову) допомогу, якщо інтереси клієнта суперечать власним інтересам адвоката.

За відсутності письмового погодження клієнта, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору, такий договір має бути розірваний з дотриманням умов, визначених цими Правилами.

Згідно офіційним відомостям з Єдиного реєстру адвокатів України Черняк Євгеній Олександрович є адвокатом (свідоцтво № 5393 видане 19.04.2013) та обліковується у Раді адвокатів міста Києва.

Втім, зі змісту та аналізу скарги на дії адвоката ОСОБА_2 від 29.10.2019 вбачається, що вона подана ОСОБА_1 не як адвокатом, а виключно як потерпілим у кримінальній справі №331/8727/16-к (кримінальне провадження № 0000409).

Згідно обвинувального акту у вказаному кримінальному провадженні, затвердженого прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 26.12.2016 року, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підозрюються у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що вказані особи та ОСОБА_9 вчинили хуліганські дії 27.11.2011 відносно потерпілого ОСОБА_1 , застосувавши предмет, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень, заподіявши потерпілому тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, забійної рани голови, забою м`яких тканин голови, які згідно висновку судово-медичної експертизи відносяться до тілесних ушкоджень середньої тяжкості.

Суд також звертає увагу на те, що напад на потерпілого ОСОБА_1 (27.11.2011) вчинений задовго до отримання ним свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (19.04.2013).

Отже, у розумінні п.8 ч. 1 ст. Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та ст. 9 Правил адвокатської етики, конфлікт інтересів між адвокатом Черняком Є.О. та адвокатом Козловим О.Ю. відсутній.

Черняк Є.О. не приймає участь у кримінальному провадженні № 0000409 та в судовому провадженні по кримінальній справі № 331/8727/16-к в якості захисника чи представника. Правове становище ОСОБА_1 інше - потерпілий. Відповідно до ч. 2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки ОСОБА_1 , як потерпілого, виникли в нього з моменту подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення.

Водночас, подача потерпілим у справі № 331/8727/16-к ОСОБА_1 скарги на адвоката ОСОБА_2 та обґрунтування наявності в діях вказаного адвоката дисциплінарного проступку, вчиненого під час захисту обвинуваченого ОСОБА_5 у справі № 331/8727/16-к, не пов`язана з професійними правами і обов`язками ОСОБА_1 , як адвоката і відповідні дії не вчинені ОСОБА_1 під час здійснення ним адвокатської діяльності.

Отже, конфлікт інтересів - суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи невчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності, відсутній.

Звернення ОСОБА_1 зі скаргою до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області не є наслідком виникнення конфлікту між адвокатами.

Отже, суд приходить до висновку, що КДКА Запорізької області необґрунтовано та протиправно було повернуто заяву ОСОБА_1 у зв`язку з чим, для ефективного захисту прав та інтересів позивача, слід зобов`язати відповідача розглянути заяву (скаргу) ОСОБА_1 від 29.10.2019 по суті, шляхом перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 в поряду передбаченому статтею 38 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх дій, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищезазначене, та керуючись ст.ст. ст.2, 9, 139, 241-243, 254-263 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити повністю.

Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Запорізької області розглянути заяву (скаргу) ОСОБА_1 від 29 жовтня 2019 року по суті, шляхом перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 в поряду передбаченому статтею 38 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) сплачену суму судового збору в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 40 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 68-а, ).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.В.Стрельнікова