Справа № 640/21050/18
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2020-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Коротких А.Ю.,

суддів: Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Наукове виробниче об`єднання "Екотех" до Головного управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Наукове виробниче об`єднання "Екотех" звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) подав апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

25 серпня 2020 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив від позивача, в якому він просить залишити апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю "Наукове виробниче об`єднання "Екотех" зареєстровано як платником на додану вартість, індивідуальний податковий номер 91 з 24.03.2010 року.

06.08.2018 року засобами поштового зв`язку ТОВ "НВО "ЕКОТЕХ" був отриманий акт Головного управління ДФС у м. Києві від 19.07.2018 року № 14070/26-15-12-06-16/37027709 про результати камеральної перевірки своєчасності реєстарції податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в йому реєстрі податкових накладних ТОВ "НВО "ЕКОТЕХ" (податковий номер - 37027709) квітень 2015 року - червень 2018 року (далі - акт від 19.07.2018 року №14070/26-15- г-16/37027709, акт)

Актом камеральної перевірки встановлено порушення ТОВ "НВО "ЕКОТЕХ" граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних за жовтень 2015 - червень 2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених п. 201.10 201 Податкового кодексу України, а саме: податкова накладна №6 від 09.03.2016 року зареєстрована в ЄРПН 25.03.2016 року 12:23 на суму 93 439,56 грн., 1 день порушення граничних строків реєстрації; податкова накладна №5 від 09.03.2016 року зареєстрована в ЄРПН 25.03.2016 року 12:23 год. на суму 58 333,33 грн., 1 день порушення граничних строків реєстрації; податкова накладна №3 від 12.08.2016 року зареєстрована в ЄРПН 28.08.2016 року 10:54 год. на суму 3333,33 грн., 1 день порушення граничних строків реєстрації; податкова накладна №14 від 08.02.2018 року зареєстрована в ЄРПН 16.03.2018 року 11:00 год. на суму 5 267,33 грн., 16 днів порушення граничних строків реєстрації; податкова накладна №15 від 23.02.2018 року зареєстрована в ЄРПН 16.03.2018 року 06:00 год. на суму 3 126,75 грн., 10 днів порушення граничних строків реєстрації.

13.08.2018 року позивач на підставі вимог п. 86.7 ст. 86 ПК України подав заперечення від № 45 на акт перевірки 19.07.2018 року №14070/26-15-12-06-16/37027709.

ГУ ДФС м. Києві листом від 22.08.2018 року №51087/10/26-15-12-06-14 про результати розгляду заперечення до акту перевірки, висновки до акту перевірки

ГУ ДФС у м. Києві було винесено податкове повідомлення-рішення № від 27.08.2018 року, яким встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201, та згідно п. 120-1 ст. 120-1 ПК України, загальна сума штрафу становить 19 876 (дев`ятнадцять тисяч вісімсот сімдесят шість) грн. 77 коп.

12.09.2018 року ТОВ "НВО "ЕКОТЕХ подано скаргу до Державної фіскальної служби України на податкове повідомлення- рішення № від 27.08.2018 року.

29.10.2018 року рішенням Державної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 29.10.2018 року № 35112/6/99-99-11-03-01-25 від Державної фіскальної служби України, за результатами якого скаргу ТОВ "НВО "ЕКОТЕХ" залишено без задоволення, а податкове повідомлення- рішення № від 27.08.2018 року - без змін.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Підпунктом 16.1.2 пункту 16.1 статті 16 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Згідно з п.10 Порядку № 1246 датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття. Квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом.

Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими. Якщо платник податку надіслав ДФС кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, то зареєстрованою (зареєстрованим) вважається та податкова накладна та/або розрахунок коригування, щодо яких прийнято рішення про внесення до бази даних і надійшла квитанція, що підтверджує факт їх прийняття.

Як вбачається із матеріалів справи, за результатами автоматизованої перевірки електронного документа було складено повідомлення про отримання звітності від 27.08.2016 року 21:52 та від 27.08.2016 року 22:22. Так, у повідомленні зазначено, що звіт доставлено на електронну скриньку ДФС України 27.08.2016 року в 21:52:39 год. Квитанцією №1 від 28.08.2016 року документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 28.08.2016 року о 10:54:43 год.

Як вбачається із матеріалів справи, податкова накладна №3 датована12.08.2016 року, граничний термін її реєстрації в ЄРПН - 27.08.2016 року. Дата, зазначена у квитанції про прийняття (підтвердження реєстрації) податкової накладної- 28.08.2018 року, що свідчить про те, що термін реєстрації зазначеної податкової накладної порушено на один календарний день.

З аналізу вказаних норм слідує, що строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях. При цьому, чинне на момент виникнення спірних правовідносин законодавство не містить будь-яких обмежень щодо реєстрації податкових накладних у вихідний чи святковий день, так як і не містить обмежень щодо можливості прийняття податкової звітності платника податку в позаробочий час. Право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який у відповідності до Порядку №1246 триває з 0 до 23-ї години. Оскільки законодавцем встановлено чіткі та обмежені строки для реєстрації податкових накладних, задля уникнення порушення платником податків граничних строків для реєстрації податкових накладних у випадку коли гранична дата припадає на вихідний чи святковий день, положеннями вказаного Порядку та пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в даному випадку контролюючим органом протягом операційного дня не було надіслано платнику податку квитанції про прийняття або неприйняття вказаних податкових накладних, такі квитанції були направлені лише наступного дня. З огляду на викладене, на підставі абз. 10 п. 201.10 ст. 201 ПК України зазначені податкові накладні вважаються своєчасно зареєстрованими, а тому підстави для застосування штрафних санкцій до платника податку відсутні.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 23.01.2018 року у справі № 806/832/17.

В свою чергу, пунктом 1201.1 статті 1201.1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Аналіз зазначеного дає підстави дійти висновку, що платник податків зобов`язаний на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При цьому, у разі порушення таких строків, застосовуються штрафні санкції згідно з Податковим кодексом України.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем як продавцем було складено податкову накладну №5, яка в подальшому була подана для реєстрації в Автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронної звітності».

Крім того, для реєстрації податкових накладних №№5-6 від 09.03.2016 року позивачем перераховано на рахунок системи електронного адміністрування ПДВ грошові кошти у сумі 114 000, 00 грн., що підтверджується наявним у справі платіжним дорученням №2983 від 24.03.2016 року.

24.03.2016 року позивач отримав повідомлення про отримання звітності, згідно якого звіт доставлено в поштову скриньку ДФС 24.03.2016 року о 21:07:14.

Згідно з даними квитанції №1 від 24.03.2016 року документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 24.03.2016 року о 21:07:14, проте документ не прийнято. Виявлені посилки: документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (58333.33) не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ (38967.32) продавця.

Згідно з даними квитанції №1 від 25.03.2016 року 12:25 документ прийнято в Автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронної звітності».

Крім того, позивачем, як продавцем було складено податкову накладну та податкову накладну №6 від 09.03.2016 року, яка в подальшому була подана для реєстрації в Автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронної звітності».

24.03.2016 року позивач отримав повідомлення про отримання звітності, згідно якого звіт доставлено в поштову скриньку ДФС 24.03.2016 року о 20:42:59.

Згідно з даними квитанції №1 від 24.03.2016 року документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 24.03.2016 року о 20:42:59, проте документ не прийнято. Виявлені посилки: документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (93439.56) не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ (38967.32) продавця.

Згідно з даними квитанції №1 від 25.03.2016 року 12:25 документ прийнято в Автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронної звітності».

Так, позивач вважає, що останнім вчасно зареєстровано податкові накладні та перераховано на рахунок системи електронного адміністрування ПДВ грошові кошти, крім того, останнім надано витяг із особистого кабінету платника податків, з якого вбачається, що 24.03.2016 року о 16:13 позивачем було проведено транзакцію на рахунок Державної казначейської служби України, проте тільки 25.03.2016 року о 11:07 вказана інформація була отримана Державною казначейською службою України, тобто, порушення строку трапилося не з вини платника.

Згідно вимог п. 129.6, 129.7 ст. 129 ПК України за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Не вважається порушенням строку перерахування податків, зборів, платежів з вини банку порушення, вчинене внаслідок регулювання Національним банком України економічних нормативів такого банку, що призводить до нестачі вільного залишку коштів на такому кореспондентському рахунку.

Так, відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05.04.2001 № 2346-III (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач своєчасно виконав свій обов`язок щодо зарахування податків до бюджету, що підтверджується платіжним дорученням №2983 від 24.03.2016 року, а у разі несвоєчасного надходження до державного бюджету грошових коштів не з вини платника податку, платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.11.2019 року по справі №804/2553/16.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про скасування податкового повідомлення рішення в частині стягнення штрафу у розмірі 10% за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму 18 823, 30 грн. В решті штрафних санкцій податкове повідомлення - рішення є вірним.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві (правонаступник Головного управління ДФС у місті Києві) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.