Справа № 140/9965/20
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 року ЛуцькСправа № 140/9965/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Смокович В.І., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Сільськогосподарського приватного підприємства «Дружба» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарське приватне підприємство «Дружба» (далі - СГПП «Дружба», позивач) звернулося із позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Волинській області, контролюючий орган) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 03 березня 2020 року №.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11 лютого 2020 року відповідачем проведено перевірку дотримання термінів сплати ПДВ, за результатами якої складено акт від 11 лютого 2020 року №2371/03-20-55-04-3737284 «Про результати перевірки своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету СГП «Дружба», яким встановлено порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України (далі - ПК України), а саме: платником податків не забезпечено своєчасної сплати суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість в сумі 1254187,60 грн. (один мільйон двісті п`ятдесят чотири тисячі сто вісімдесят вісім гривень шістдесят копійок) згідно декларації за грудень 2019 року, граничний термін якого минув 30 січня 2020 року, фактично сплачено 31 січня 2020 року, за що передбачена відповідальність пунктом 126.1 статті 126 ПК України.

На підставі вказаного акту перевірки, контролюючим органом винесено податкове повідомлення - рішення, яким до приватного підприємства застосовано штраф в розмірі 10% в сумі 125418,76 грн. (сто двадцять п`ять тисяч чотириста вісімнадцять тисяч сімдесят шість копійок).

Позивач зазначає, що сплата грошового зобов`язання згідно податкової декларації за грудень 2019 року в сумі 1353032,00 грн. (один мільйон триста п`ятдесят три тисячі тридцять дві гривні 00 копійок) здійснювалася двома платежами: згідно платіжних доручень №4318 від 29 січня 2020 року в сумі 53032,00 грн. (п`ятсот тридцять тисяч тридцять дві гривні 00 копійок) та №4319 від 30 січня 2020 року в сумі 1310000,00 грн. (один мільйон триста десять тисяч 00 копійок).

Вказує, що контролюючим органом проведено перевірку не податкової звітності СГПП «Дружба», а перевірку своєчасності сплати узгодженої сплати суми податкового зобов`язання з ПДВ, що відповідно до пункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України є предметом документальної, а не камеральної перевірки.

З урахуванням зазначеного підприємство просило адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

У відзиві на позовну заяву від 31 липня 2020 року представник ГУ ДПС у Волинській області позовних вимог не визнав, посилаючись на те, що платіжне доручення №4319 від 30 січня 2020 року було виконане банком 31 січня 2020 року, що підтверджує штамп банку і відповідно кошти були сплачені до бюджету також 31 січня 2020 року, тобто поза межами граничного терміну сплати грошового зобов`язання за податковою декларацією за грудень 2020 року.

З урахуванням наведеного відповідач просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі (арк. спр. 20-22).

У відповіді на відзив від 11 серпня 2020 року представник позивача зазначає, що платіжне доручення від 30 січня 2020 року №4319 було одержане банком у той же день, однак проведено 31 січня 2020 року. З моменту прийняття банком зобов`язання з виконання доручень клієнта на переказ коштів, платник податків не може нести відповідальності у вигляді штрафних санкцій за невчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань, за умови що такий платник звернувся до банку у строк їх сплати (арк. спр. 24-26).

Інших заяв по суті справи, передбачених частиною другою статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до суду не надходило.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній адміністративній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (арк. спр. 17).

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

Головним управління ДПС у Волинській області проведена перевірка з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету СГПП «Дружба», за наслідками якої був складений акт від 11 лютого 2020 року №-04-3737284, яким встановлено, що в порушення пункту 57.1 статті 57, пункту 50.1 статті 50 ПК України , позивачем не забезпечено своєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання із сплати податку на додану вартість в сумі 1254187,60 грн. (один мільйон двісті п`ятдесят чотири тисячі сто вісімдесят вісім гривень шістдесят копійок) згідно податкової декларації за грудень 2019 року № від 17 січня 2020 року, граничний термін сплати якого минув 30 січня 2020 року, фактично сплачено, 31 січня 2020 року (акр. спр. 6-7).

На підставі вищезазначеного акту перевірки Головним управлінням ДПС у Волинській області винесено оскаржуване податкове повідомлення - рішення від 03 березня 2020 року №, яким до позивача за затримку 1 календарний день сплати грошового зобов`язання в сумі 1254187,60 грн. (один мільйон двісті п`ятдесят чотири тисячі сто вісімдесят вісім гривень шістдесят копійок) застосовано штраф в розмірі 10% в сумі 125418,76 грн. (сто двадцять п`ять тисяч чотириста вісімнадцять тисяч сімдесят шість копійок) (арк. спр. 8).

Рішенням Державної податкової служби про результати розгляду скарги від 12 травня 2020 року №15776/6/99-00-08-05-05-06 податкове повідомлення - рішення від 03 березня 2020 року № залишено без змін, а скарга СГПП «Дружба» - без задоволення (ак. спр. 10-11).

СГПП «Дружба», не погоджуючись із прийнятим податковим повідомленням - рішенням звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Згідно пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Отже, з аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що предметом камеральної перевірки, крім питань правильності формування податкових декларацій можуть бути й інші питання, зокрема, своєчасність сплати грошових зобов`язань, з огляду на що суд відхиляє доводи позивача про те, що ГУ ДПС у Волинській області проведено перевірку з питань, які є відмінними від питань, що входять до предмета камеральної перевірки.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року по справі №640/914/19.

Згідно пункту 38.1 статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

За приписами статті 203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57, пункту 203.2 статті 203 ПК України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 126.1 статті 126 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як убачається із інтегрованої картки позивача по податку на додану вартість, СГПП «Дружба» подало до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість № від 17 січня 2020 року, терміном сплати до 30 січня 2020 року, якою визначено суму податкового зобов`язання в розмірі 1353032,00 грн. (один мільйон триста п`ятдесят три тисячі тридцять дві гривні 00 копійок) (арк. спр. 30).

Вказана сума грошового зобов`язання сплачена позивачем відповідно до квитанцій №4318 від 29 січня 2020 року на суму 53032,00 грн. (п`ятсот тридцять тисяч тридцять дві гривні 00 копійок) та №4319 від 30 січня 2020 року на суму 1310000,00 грн. (один мільйон триста десять тисяч 00 копійок) (арк. спр. 12-13).

Суд зазначає, що відповідно до пункту 22.4 статті 22 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», ініціювання переказу вважається завершеним з моменту прийняття банком платника розрахункового документа на виконання.

При цьому банк має забезпечити фіксування дати прийняття розрахункового документа на виконання. Що ж до проведення самого переказу грошей, то це є обов`язковою функцією, яку має виконувати платіжна система (пункт 1.29 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Пунктом 8.1 статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», передбачено, що банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.

З аналізу вказаних вище законодавчих норм убачається, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Виконання платником податкового обов`язку по перерахуванню в бюджет суми податкового зобов`язання пов`язане з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов`язань та прийняття такого банком на виконання.

Отже, з наданням платником податку до установи банку платіжного документу на перерахування податку до бюджету, згідно з яким платник ініціює сплату, а банк приймає такий документ, обов`язок такого платника щодо сплати такого податку припиняється. Тому, днем сплати податку до бюджету вважається день, коли банк прийняв документ на перерахування податку до бюджету на виконання.

При цьому, у разі несвоєчасного надходження до державного бюджету грошових коштів не з вини платника податку, останній звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів.

Дана правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.06.2020 по справі №826/111/16, від 20.12.2019 по справі №815/100/15, від 25.04.2019 по справі №820/5254/16.

Відтак, враховуючи те, що днем сплати податку до бюджету вважається день, коли банк прийняв документ на перерахування податку до бюджету на виконання, суд уважає, що податок на додану вартість за грудень 2019 року сплачено позивачем з дотриманням строків визначених ПК України.

Суд зауважує, що відповідно до пункту 129.6. статті 129 ПК України, за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Таким чином, оскільки СГПП «Дружба» квитанцію №4319 про сплату податку на додану вартість за грудень 2019 року подано до банку 30 січня 2020 року, тобто в межах граничних термінів встановлених законодавством, а банком такий платіж проведено лише 31 січня 2020 року, платник податків в силу прямої норми 129 ПК України звільняється від відповідальності за несвоєчасне перерахування такого податку.

Згідно із частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (частини друга статті 77 КАС України).

За наведених вище обставин, суд вважає, що відповідачем належними, достатніми та допустимими доказами не спростовано доводи адміністративного позову та не доведено правомірності прийнятого податкового повідомлення - рішення від 03 березня 2020 року №.

З урахуванням встановлених обставин та аналізу норм чинного законодавства, та виходячи із наданих пунктом 10 частини другої статті 245 КАС України повноважень, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 03 березня 2020 року №

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок)., який сплачений відповідно до квитанції №57 від 06 липня 2020 року (арк. спр. 4).

Керуючись статтями 243-246, 255, 257, 262, 263, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України та на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Сільськогосподарського приватного підприємства «Дружба» (45645, Волинська область, Луцький район, село Воютин, ідентифікаційний код юридичної особи 03737284) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код юридичної особи 43143484) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Волинській області від 03 березня 2020 року №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Сільськогосподарського приватного підприємства «Дружба» судовий збір в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд.

Суддя В.І. Смокович

Повний текст судового рішення складено 14 вересня 2020 року.