Справа № 160/7670/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2020 року Справа № 160/7670/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турової О.М.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
08.07.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - Дніпропетровський ОТЦК та СП, відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправними дії Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо обчислення та встановлення розмірів окладів за посадою та військовим званням, які були зазначені у довідці про розміри грошового забезпечення позивача та надані в березні-квітні 2018 року до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області для проведення перерахунку пенсії позивача;
- зобов`язати Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки здійснити перерахунок розмірів посадових окладів за посадою та за військове звання ОСОБА_1 відповідно до положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови № 704, із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника « 50% розміру мінімальної заробітної плати», встановленого законом на 01.01.2018 року та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти та зобов`язати відповідача направити відповідну довідку про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області для перерахунку його пенсії з 01.01.2018р.
В обґрунтування позовної заяви зазначається, що позивач з травня 2017 року є пенсіонером Міністерства оборони України, перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року №2262-ХІІ (далі - Закон №2262-ХІІ). 01 березня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року №704 (далі - Постанова КМУ №704), якою збільшено грошове забезпечення військовослужбовців, у зв`язку із чим Дніпропетровським ОТЦК та СП у березень-квітні 2018 року була підготовлена та направлена до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області довідка про розмір грошового забезпечення позивача для проведення перерахунку його пенсії з 01.01.2018 року. Водночас, при підготовці цієї довідки відповідачем безпідставно визначено розмір окладів за посадою та військовим званням позивача із застосуванням саме показника «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб», що складає на 01.01.2018р. 1762,00грн., без врахування вимог, передбачених додатками 1 та 14 Постанови КМУ №704, що є чинними та якими визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14, тобто, з урахуванням наведеного, відповідач повинен був застосовувати як вихідний показник для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням саме 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня 2018 року, а саме: 1861,50грн. (50% від 3723,00грн.), замість застосованого ним розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2018р. - 1762,00грн. Звернення позивача до відповідача з вимогою надати до пенсійного органу оновлену довідку, із зазначенням у ній розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника « 50% розміру мінімальної заробітної плати», встановленого законом на 01.01.2018 року, та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти, залишені відповідачем без задоволення, тому позивач був вимушений звернутися до суду з цим позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження в адміністративній справі №160/7670/20, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) з 13.08.2020 року, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
13 серпня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив Дніпропетровського ОТЦК та СП на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні у повному обсязі, посилаючись на те, що пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 року №1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017 року, установлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат, тому згідно з Постановою КМУ №704 (в редакції постанови КМУ №103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина, така як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018 року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Крім того, до 21.02.2018р. пункт 4 Постанови КМУ №704 дійсно передбачав, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14, проте, після внесення змін відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі Постанова КМУ №103), пункт 4 Постанови КМУ №704 було викладено в новій редакції, відповідно до якої визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14. Тобто п.4 Постанови КМУ №704 чітко визначено на що потрібно множити тарифні коефіцієнти, зазначені в додатках 1,12,13 і 14, а саме: з 21.02.2018р. на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня 2018 року. При цьому для визначення посадового окладу відповідно до п.4 Постанови КМУ №704 необхідно брати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня 2018 року, а з додатків 1,12,13 і 14 беруться лише зазначені в них коефіцієнти та множаться, але аж ніяк не процедура визначення посадових окладів, бо примітки в додатках 1 та 14 Постанови КМУ №704 до 21.02.2018р. лише дублювали пункт 4 Постанови КМУ №704, тобто юридична сила зазначених приміток прямо випливала з норм пункту 4 Постанови КМУ №704. Отже, при викладені в новій редакції пункту 4 Постанови КМУ №704 в своїй діяльності посадові особи органів державної влади повинні використовувати саме пункт 4 Постанови КМУ №704, а не примітки в додатках, які за змістом дублювали пункт 4 Постанови КМУ №704 до внесення змін Постановою КМУ №103. Відповідач також зауважував, що посадова особа Кабінету Міністрів України, яка розробляла зміни до Постанови КМУ №704, допустила помилку, не виключивши з приміток до додатків 1,4 норму, на яку посилається позивач у своєму позові. Крім того, на думку відповідача, при проведенні перерахунку в 2018 році слід використовувати саме пункт 4 Постанови КМУ №704 який було приведено до норм встановлених пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 року № 1774-VIII, яка є прямою нормою, що забороняє використання мінімальної заробітної плати як розрахункової величини. Таким чином, на думку відповідача, пред`явлені позовні вимоги до Дніпропетровського ОТЦК та СП є безпідставними, а отже не підлягають задоволенню.
17 серпня 2020 року від позивача до канцелярії суду надійшла відповідь на відзив, в якій останнім було викладено позицію аналогічну висловленій ним у позовній заяві та зазначено, що доводи відповідача у відзиві є необґрунтованими.
11 вересня 2020 року на електронну адресу суду від представника відповідача надійшла копія довідки, виданої на ім`я ОСОБА_1 за особовою справою ФД114994, надіслана Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на адресу Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 243, 250, 257, 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» №2262-ХІІ від 09 квітня 1992 року (далі Закон №2262-ХІІ).
У зв`язку із цим 02.07.2020р. ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського ОТЦК та СП з заявою, в якій, з посиланням на вищевказані обставини, просив відповідача надати до ГУ ПФУ у Дніпропетровській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії, із зазначенням у ній розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника «50% розміру мінімальної заробітної плати», встановленого законом на 01.01.2018 року, та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти.
Проте, відповідачем, на вищезазначену заяву ОСОБА_1 , так і не було надано відповідь.
Не погоджуючись з обрахуванням розміру його посадового окладу та окладу за військовим званням, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» визначено умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом.
Так, ч.4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» передбачено, що усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсій і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другою статті 51 цього Закону. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704, якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років. Установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Постанова КМУ №704 набрала чинності з 01 березня 2018 року.

21 лютого 2018 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103, відповідно до пункту 1 якої постановлено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом №2262-ХІІ до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до Постанови КМУ №704.

13 лютого 2008 року постановою Кабінету Міністрів України №45 затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Порядок №45), відповідно до пункту 3 якого на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Зазначені довідки надсилаються до державних органів, у яких особи проходили службу до відрядження, а їх уповноважені органи подають довідки у п`ятиденний строк головним управлінням Пенсійного фонду України.

Пунктом 4 Постанови №704 в редакції, чинній на момент прийняття постанови, визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Проте, в лютому 2018 року постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018р. №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017р. №704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 викладено у новій редакції, а саме: « 4.Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».

Однак, згідно із Приміткою 1 Додатку 1 до вказаної Постанови КМУ №704, посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт та відповідно до примітки до Додатку 14 також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Отже, в обох випадках визначено, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 тарифний розряд для посади начальника відділу протиповітряної оборони управління оперативного командування «Південь» (з якої звільнявся позивач), визначено 3,92, якому відповідає тарифний коефіцієнт 0,84, що також підтверджується довідкою відповідача про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для проведення перерахунку пенсії за пенсійною справою ФД 114994.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762,00 грн., а мінімальна заробітна плата (далі МЗП) 3723,00грн. Отже, 50% МЗП буде складати 1861,50 грн.

В даному випадку, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинен бути 1861,50 грн.

Таким чином, посадовий оклад ОСОБА_1 повинен складати: 1861,50 х 3,92 = 7297,08 грн. (з округленням 7300 грн.), а його оклад за військовим званням - 1861,50 х 0,84 = 1563,66 грн. (з округленням 1560 грн.), замість невірно визначених відповідачем розмірів цих окладів, які в подальшому були вказані останнім у довідці про розмір грошового забезпечення позивача, наданій до пенсійного органу для здійснення перерахунку його пенсії.

Крім того, аргументи відповідача щодо помилкового не виключення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 14 до Постанови Кабінету Міністрів України №704 суд вважає необґрунтованими, оскільки вказані положення є частиною чинного нормативно-правового акту, тому підлягають обов`язкову застосуванню усіма органами.

Зважаючи на встановлені обставини, суд доходить висновку про протиправність дій Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо визначення розмірів окладів за посадою та військовим званням, які були зазначені у довідці про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 та надані до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області для проведення перерахунку пенсії позивача у березні 2018 року, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, а, отже, про задоволення позовних вимог у цій частині.

Щодо іншої частини позовних вимог, в яких ОСОБА_1 просить суд зобов`язати Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки здійснити перерахунок розмірів посадових окладів за посадою та за військовим званням ОСОБА_1 відповідно до положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови №704, з зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника « 50% розміру мінімальної заробітної плати», встановленого законом на 01.01.2018 року, та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти, та зобов`язати відповідача направити відповідну довідку про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 року, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.5 КАС України способом захисту прав особи від протиправної бездіяльності є визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Тобто дії, які він повинен вчинити за законом.

При цьому п.4 ч.2 ст.245 КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з ч.4 ст.245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Зважаючи на наведене та з метою відновлення порушеного права позивача та гарантування його ефективного захисту, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги шляхом зобов`язання Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01.01.2018 року, із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника - 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти, оскільки саме такий спосіб є належним способом захисту порушеного права позивача.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України, суд зазначає, що позивач у справі, що розглядається, звільнений від сплати судового збору на підставі п.8 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», тому судовий збір останнім сплачено не було, а отже відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (, місцезнаходження: вул. Шмідта, буд.16, м. Дніпро, 49006) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправними дії Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (, місцезнаходження: вул. Шмідта, буд.16, м. Дніпро, 49006) щодо визначення розміру окладу за посадою та військовим званням, які були зазначені у довідці про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) та надані до Головного управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) у березні 2018 року, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року.

Зобов`язати Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки (, місцезнаходження: вул. Шмідта, буд.16, м. Дніпро, 49006) оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) для перерахунку пенсії з 01.01.2018 року, із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника - 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 11.09.2020 року.

Суддя О.М. Турова