Справа № 320/3739/19
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2020 року м. Київ № 320/3739/19

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Панової Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доІнспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області
провизнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, в якому (з урахуванням заяви від 03.10.2019 про збільшення розміру позовних вимог) просить суд:

- визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області щодо проведення позапланового контролю, які оформлені актом, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 24062019/4 від 24.06.2019;

- визнати протиправним та скасувати припис № С-2406/4 від 24.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128, яким скасована реєстрація Повідомлення від 28.03.2019 за № КС 35 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на об`єкт: "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 );

- зобов`язати Інспекцію Державного-архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області поновити реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 35 від 28.03.2019 на об`єкт "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що в 2019 році на підставі будівельного паспорта виданого у листопаді 2015 року, вона розпочала будівництво індивідуального житлового будинку на належній їй на праві приватної власності земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач стверджує, що здійснював будівництво житлового будинку у чіткій відповідності до будівельного паспорту, виконавши всі вимоги містобудівного законодавства та отримавши право на виконання будівельних робіт шляхом подання відповідного повідомлення. За відсутності порушень вимог містобудівного законодавства у відповідача були відсутні підстави для прийняття рішення про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, на об`єкті "індивідуальний житловий будинок", яке було подано на реєстрацію у березні 2019 року та зареєстровано 28.03.2019 за № КС 35.

Позивач вказує, що Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області були допущені порушення порядку проведення позапланової перевірки, а саме: позаплановий захід був проведений за відсутності забудовника (або його представника); направлення на проведення позапланової перевірки № 0706/5/1 оформлено з порушенням вимог наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю"; копію направлення не було надано позивачу до початку проведення позапланового заходу. Позивач зазначає, що винесений відповідачем припис № С-2406/4 від 24.06.2019 не містить конкретних заходів щодо усунення позивачем виявлених під час перевірки порушень, що пояснюється відсутністю порушень вимог містобудівного законодавство зі сторони позивача. Відтак, на думку, ОСОБА_1 , складений за результатами такої перевірки припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128, яким скасована реєстрація Повідомлення від 28.03.2019 за № КС 35 про початок виконання будівельних робіт та зобов`язання відповідача поновити реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт, позивач зазначив, що враховуючи безпідставність проведення перевірки та невідповідність висновків, викладених в Акті перевірки фактичним обставинам, скасування повідомлення та зобов`язання відповідача поновити реєстрацію повідомлення є похідними позовними вимогами та просив їх задовольнити.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.08.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області у встановлений судом строк надала відзив від 20.08.2019 № 2008/5 на позовну заяву, у якому проти позову заперечувала. Відповідач пояснив, що будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці. Проте, під час проведення перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було встановлено, що позивачем виконуються роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку.

Крім того, представник зазначив, що перевірка проводилась на підставі звернення громади смт. Ворзель по об`єктах за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 . Позивач є замовником будівництва за одним із об`єктів будівництва, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення заходу інспектором було зафіксовано, що фундамент об`єкту будівництва є спільним фундаментом з двома сусідніми об`єктами будівництва, у зв`язку з чим зроблено висновок про здійснення «завуальованого будівництва» багатоквартирного житлового будинку, у той час як документація оформлена на будівництво індивідуального житлового будинку.

Відповідач також зауважує, що згідно ескізних намірів забудови замовника будинок є багатоквартирним (3 квартири на поверсі), з одним спільним виходом на земельну ділянку, тобто, позивачем виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, та будівництво якого на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами. Крім того, об`єкт будівництва запроектований та будується на земельній ділянці, щодо якої позивачем наведені не достовірні відомості в Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Представник відповідача також повідомив, що наказом Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128 реєстрація Повідомлення від 28.03.2019 за № КС35 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта - скасована. Також, наказом Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради від 02.07.2019 № 125 скасовано будівельний паспорт від 11.11.2015 № 260 на забудову земельної ділянки, за адресою АДРЕСА_1 , який наданий ОСОБА_1 .

Відповідач проти задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128 заперечував та вказав, що Інспекція, з урахуванням встановлених під час контролюючого заходу фактичних обставин, мала всі належні підстави для прийняття оскаржуваного рішення.

Відтак, на думку відповідача, забудова ОСОБА_1 земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється з порушенням містобудівного законодавства, а підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

У судове засідання, призначене у справі на 13.01.2020 з`явився представник позивача, який підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Працівник Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, враховуючи положення підпункту 11 пункту 16-1 Розділ XV "Перехідні положення" Конституції України, відповідно до яких з 1 січня 2020 року представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно прокурорами або адвокатами, не допущений судом до участі у справі в якості представника відповідача.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.01.2020, з метою всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, та дотримання принципу змагальності сторін, оголошено перерву у розгляді справи до 06.02.2020.

У судове засідання, призначене у справі на 06.02.2020 сторони не з`явились, були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи у передбачений законодавством строк, що підтверджується даними наявної у матеріалах справи розписки від 13.01.2020 та поштового повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення за № 030, яке отримано відповідачем 20.01.2020.

Судом встановлено, що 06.02.2020 на адресу суду надійшла заява представника позивача про здійснення розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною дев`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За вказаних обставин, протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 постановлено подальший розгляд даної справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) є громадянином України, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , виданим Ірпінським МВ ГУ МВС України в Київській області 13 грудня 1995 року, та поживає за адресою: АДРЕСА_3 .

У 2006 році ОСОБА_1 на підставі рішення 4 сесії 5 скликання Ворзельської селищної ради від 22.06.2006 № 66-4-V стала власником земельної ділянки площею 0,1298 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить копія Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 178143.

З матеріалів справи вбачається, що 11.11.2015 Відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради позивачці видано будівельний паспорт (реєстраційний № 260) на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку підтверджується Державним актом про право власності на земельну ділянку від 06.09.2006 серії ЯГ № 178143 (том І, а.с.13-18).

Згідно з пояснювальною запискою до схеми забудови земельної ділянки містобудівні та планувальні обмеження (максимальна площа забудови та гранично допустима щільність забудови земельної ділянки, максимальні розміри плями забудови, мінімальні відстані від меж суміжних земельних ділянок; відстані від будівель та споруд на суміжних ділянках, запроектованих та погоджених у встановленому порядку) - згідно вимог ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", ДБН В.2.2-15.2005 "Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення" та Земельного кодексу України.

Основні характеристики об`єкта містобудування: загальна площа двоповерхового житлового будинку з мансардним поверхом 293,42 кв.м. Будівельний паспорт містить графічні матеріали та ескізні наміри забудови з зазначенням плану будівлі по кожному з поверхів.

Будівельним паспортом визначені такі вимоги щодо забудови земельної ділянки:

- граничнодопустима висота будівлі: до 11,0 м;

- відстані від об`єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови: згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України;

- мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки: 1,0 м;

- мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд: 8,0 м;

- тип огорожі: комбінована;

- відстань від об`єкта, який проектується, до вулиць (доріг): згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України;

- інженерне забезпечення об`єкта будівництва (у разі наявності технічних умов): до існуючих інженерних мереж міста: ЦТП № 16 КОФ ВАТ "Укртелеком"; КП "Ірпіньводоканал"; Ірпінська філія "Київоблгаз"; ЗАТ "А.Е.С.Київобленерго";

- інші вимоги та обмеження використання земельної ділянки (сейсмонебезпечні території, підроблювані, карстонебезпечні та підтоплювані території, ґрунти: насипні, намивні, зсувні, що просідають та набухають, ділянки у районах морської абразії): згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України.

28.03.2019 ОСОБА_1 подала до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Вказане повідомлення зареєстроване відповідачем 28.03.2019 за № КС35 (том І, а.с. 21).

Листом від 16.05.2019 позивач повідомив Ворзельського селищного голову про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 на підставі будівельного паспорту від 11.11.2015 № 260 та Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого 28.03.2019 за № КС35.

Судом встановлено, що на підставі наказу відповідача від 14.04.2016 № 5 (том І, а.с. 175), за наслідками опрацювання звернення мешканців територіальної громади смт. Ворзель від 06.06.2019, Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області видано направлення від 07.06.2019 № 0706/5/1, яким доручено посадовим особам відповідача - головним спеціалістам Шелевею Р.В. та Андрійченко Л.Г. у період з 10.06.2019 по 24.06.2019 здійснити позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю об`єктів за адресою: АДРЕСА_4 (кадастрові номери :03:002:0045, :03:002:0046, :03:002:0047), суб`єкти містобудування - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У червні 2019 року посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області на підставі частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI проведено позаплановий захід державного контролю, щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил на об`єкті: "Індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатом перевірки складений акт від 24.06.2019 № 24062019/4 (том І, а.с. 23-35), в якому зафіксовано порушення забудовником, ОСОБА_1 , вимог статей 24, 31, 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI, статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 № 687-XIV та Постанови Кабінету Міністрів України "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури" від 11.07.2007 № 903.

Під час перевірки посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області виявлено, що всупереч дозвільним документам (будівельному паспорту від 11.11.2015 № 260 та Повідомленню про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого 28.03.2019 за № КС35), які надають забудовнику право на будівництво індивідуального житлового будинку, на земельній ділянці здійснюються будівельні роботи з будівництва зблокованого багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Крім того, шляхом співставлення інформації наявної в Публічній кадастровій карті з даними, що вказані замовником у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт (зареєстроване 28.03.2019 за № КС35), виявлено декларування замовником недостовірних даних, а саме - відсутність у відкритому реєстрі відомостей про земельну ділянку з кадастровим номером :01:078:0102. Також в акті зазначено, що замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду; земельна ділянка, на якій здійснюється будівництво зблокованого багатоквартирного житлового будинку, використовується не за цільовим призначенням.

За результатами проведення перевірки Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області направила на адресу Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області лист від 26.06.2019 № 2606/3, у якому просила вжити заходи реагування щодо виявлених порушень. На підставі цього звернення 02.07.2019 Відділ містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області прийняв наказ № 125, яким скасував будівельний паспорт № 260 від 11.11.2015 на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва індивідуального житлового будинку, наданий ОСОБА_1 (том І, а.с. 181).

Також, за результатами проведеної позапланової перевірки відповідачем був винесений припис № С-2406/4 від 24.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, в якому містяться вимоги до ОСОБА_1 про зупинення виконання будівельних робіт з 24.06.2019 та про усунення виявлених правопорушень до 24.08.2019 (том І, а.с.95-97), а також складено протокол від 24.062019 № А-2406/4 про адміністративне правопорушення, передбачене частинами першою, четвертою, п`ятою, дванадцятою та тринадцятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У зв`язку із встановленням під час контролюючого заходу невідповідності об`єкта будівництва вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил та виявленими порушеннями вимог містобудівного законодавства, наказом Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128 скасована реєстрація Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (зареєстрованого 28.03.2019 за № КС35) (том І, а.с. 176). Цього ж дня було направлене звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України з вимогою про виключення з Єдиного реєстру запису про реєстрацію Повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 35 від 28.03.2019 на об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ).

Заперечення ОСОБА_1 на акт від 24.06.2019 № 24062019/4, подані забудовником 02.07.2019 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області не були взяті відповідачем до уваги.

Не погоджуючись з діями відповідача щодо здійснення позапланового контролюючого заходу з підстав порушення порядку його призначення та проведення, а також вважаючи протиправними рішення відповідача: припис № С-2406/4 від 24.06.2019 (про зупинення підготовчих та будівельних робіт) та наказ від 25.06.2019 № 128 (про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 28.03.2019 № КС35) з огляду на безпідставність висновків посадової особи контролюючого органу, позивач оскаржив їх до суду. Позивач також просить суд захистити його права у спосіб поновлення реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 28.03.2019 № КС35 у Єдиному реєстрі.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон України № 3038-VI).

Повноваження органів архітектурно-будівельної інспекції у спірних правовідносинах регламентуються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 № 208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України № 3038-VI, суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, згідно з пунктом 1 якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до пункту 6 цього Положення, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Згідно з приписами частини третьої статті 41 Закону України № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Аналогічні норми, які регламентують повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю містяться у пункті 11 Порядку № 553.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Згідно з визначенням, наведеним в пункті 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 7 Порядку № 553 також встановлено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Форму направлення для проведення планового (позапланового) заходу затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240. Направлення для проведення планового (позапланового) заходу має відповідати формі, визначеній додатком 9 до даного наказу.

Так, відповідно до додатку 9 наказу, в направленні для проведення планового (позапланового) заходу, обов`язково мають бути зазначені такі відомості: дата та номер направлення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка направляється для проведення перевірки; вид перевірки (планова або позапланова); найменування та місцезнаходження об`єкта щодо якого здійснюється контролюючих захід; відомості про суб`єкта містобудування (повне найменування юридичної особи / прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи / фізичної особи-підприємця); реквізити розпорядчого документу щодо проведення перевірки (найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, дата та номер наказу); підстава проведення планової (позапланової) перевірки; строк дії направлення; посада, підпис (який скріплюється відповідною печаткою) та прізвище, ім`я, по батькові посадової особи Держархбудінспекції.

Положеннями пункту 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

З системного аналізу наведених вище норм вбачається, що позаплановий захід архітектурно-будівельного контролю може бути проведений посадовою особою Держархбудінспекції за наявності визначених законом підстав для перевірки та лише за умови неухильного дотримання регламентованого порядку її проведення, який передбачає особисту (або через представника) присутність суб`єкта містобудування.

При цьому, початку проведення перевірки має передувати пред`явлення службового посвідчення та вручення копії направлення для проведення позапланової перевірки відповідному суб`єкту містобудування (або його уповноваженому представнику).

Вирішуючи питання правомірності дій щодо проведення посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області позапланової перевірки позивача суд виходить з наступного.

Як зазначив відповідач у відзиві на позовну заяву, позапланова перевірка об`єкту: індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ) була проведена на підставі наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 14.04.2016 № 5, в якому зокрема зазначено про необхідність проведення перевірок в разі звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Судом встановлено, що підставою проведення позапланової перевірки стало звернення (запит) громади виборчого округу № 2 смт. Ворзель, на підставі якого посадовим особам Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області - головним спеціалістам Шелевею Р.В. та Андрійченко Л.Г відповідачем було видано направлення на проведення позапланового заходу від 07.06.2019 № 0706/5/1 (том І, а.с. 121).

Оцінюючи зміст направлення від 07.06.2019 № 0706/5/1 щодо його відповідності правилам заповнення форми направлення (визначеної наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240) суд звертає увагу на вказані у графі "найменування та місцезнаходження об`єкта" відомості, а саме: « АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2, АДРЕСА_4, кадастрові номери :03:002:0045, :03:002:0046, :03:002:0047». У графі "відомості про суб`єкта містобудування (повне найменування юридичної особи / прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи / фізичної особи-підприємця)" відповідачем зазначено фізичних осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як вбачається зі змісту направлення, позивач - ОСОБА_1 , не вказана відповідачем в якості суб`єкта містобудування, додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил щодо якої мають право здійснювати перевірку посадові особи Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, навіть з огляду на те, що у направленні вказано адресу забудови ( АДРЕСА_1 ), яка належить позивачу.

Суд також погоджується з твердженням позивача про те, що норми наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240, які встановлюють перелік обов`язкових відомостей, що вказуються у направленні, не передбачають можливість внесення до направлення даних про декілька об`єктів містобудування (які не належать одному забудовнику) та декількох суб`єктів містобудівної діяльності, оскільки кожне таке направлення є актом індивідуальної дії, що обумовлює у відповідного суб`єкта, якому він адресований, виникнення певних прав та обов`язків згідно з законом.

Щодо встановлення обставин, які надають посадовим особам Держархбудінспекції право розпочати проведення контролюючого заходу, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до наявних у матеріалах справи пояснень посадової особи відповідача - головного спеціаліста Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Шелевея Романа Вікторовича від 12.08.2019 (том 1, а.с. 150-151) зазначено, зокрема, що представник замовника будівництва ОСОБА_1 - ОСОБА_4 був 10.06.2019 ознайомлений з направленням на перевірку від 07.06.2019 № 0706/5/1, разом з тим копія направлення не була надана представнику "у зв`язку з відсутністю технічної можливості" та "запропоновано отримати копію направлення безпосередньо в приміщенні Інспекції".

Водночас, встановлений законодавцем обов`язок надати копію направлення для проведення позапланової перевірки за своїм змістом не є тотожнім обов`язку посадової особи ознайомити (надати на ознайомлення) суб`єкта містобудування з таким направленням, оскільки це дві різні дії, які мають бути вчинені відповідачем.

За таких обставин, враховуючи викладене, суд погоджується з твердженнями позивача про те, що перевірку об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 проведено посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області за відсутності сукупності умов, які утворюють підстави для висновку про дотримання відповідачем порядку її проведення.

Отже, судом встановлено, що внаслідок порушень, допущених Інспекцією Державного-архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області під час складання розпорядчого документа та з огляду на порушення встановленої законом процедури, посадові особи відповідача не набули право на проведення позапланового контролюючого заходу, відтак інформацію та докази, здобуті під час такої перевірки суд має право визнати недопустимими.

Щодо суті порушень зафіксованих в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 24062019/4 від 24.06.2019, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 27 Закону України № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

З дослідженого судом будівельного паспорту встановлено, що загальна площа індивідуального житлового будинку, забудовником якого є позивач, становить 293,42 кв.м. Будинок буде мати два поверхи та мансарду. В усіх будівельних документах зазначено, що даний будинок будується як індивідуальний житловий будинок.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, забудова яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пунктів 2.1-2.3 Порядку № 103 (в редакції на момент отримання позивачем будівельного паспорта) видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

У разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- примірник будівельного паспорта замовника;

- ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

З аналізу наведених норм вбачається, що перевірка відповідності поданих забудовником документів та намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам тощо здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури саме на етапі видачі будівельного паспорта протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, а за результатом цієї перевірки пакет документів для видачі будівельного паспорта може бути повернуто замовнику у разі виявлення невідповідностей. Отже, саме на етапі видачі будівельного паспорта уповноваженим органом містобудування та архітектури здійснюється функція контролю за відповідністю поданих замовником (забудовником) документів вимогам чинного містобудівного законодавства.

Будь-які порушення під час видачі будівельного паспорта, які б могли свідчити про його неправомірну видачу, зафіксовані не були.

Суд також враховує, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 320/4649/19 за позовом ОСОБА_1 визнано протиправним та скасовано наказ Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області від 02.07.2019 № 125 про скасування будівельного паспорту від 11.11.2015 № 260 на забудову земельної ділянки, за адресою АДРЕСА_1 , який наданий ОСОБА_1 .

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 320/4649/19 набрало законної сили 23.01.2020.

Що стосується зафіксованого в акті перевірки факту, що ОСОБА_1 у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта наведені недостовірні відомості про місце розташування об`єкта будівництва (щодо кадастрового номера земельної ділянки), що не дає право на початок виконання будівельних робіт, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону України № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Порядок, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

Пунктом 5 цього Порядку встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно з положеннями пункту 6 Порядку № 466, документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення (пункт 11 Порядку № 466).

Пунктом 13 Порядку № 466 встановлено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Обов`язковим реквізитом Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (додаток 2 до Порядку № 466) є відомості про місце розташування об`єкта будівництва. При цьому, як зазначено в примітці до Додатку 2, у разі нового будівництва в інформації про місце розташування об`єкта будівництва зазначається кадастровий номер земельної ділянки та місцезнаходження земельної ділянки, на якій розташовуватиметься об`єкт будівництва, згідно з документом, що посвідчує право власності (користування) такою ділянкою.

Досліджуючи наявні в матеріалах письмові докази судом встановлено наступне.

11.11.2015 Відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради позивачці видано будівельний паспорт (реєстраційний № 260) на будівництво індивідуального житлового будинку. У документі вказано місце знаходження земельної ділянки: АДРЕСА_1 , право власності на яку підтверджується Державним актом про право власності на земельну ділянку від 06.09.2006 серії ЯГ № 178143.

Відомостей про кадастровий номер земельної ділянки Державний акт про право власності на земельну ділянку від 06.09.2006 серії ЯГ № 178143 не містить (том І, а.с. 19), разом з тим, ідентифікувати земельну ділянку можна за її місцем розташування: АДРЕСА_1 .

У Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 35 від 28.03.2019 ОСОБА_1 вказане наступне місце розташування об`єкта будівництва: кадастровий номер: :01:078:0102, АДРЕСА_1 .

При цьому в акті перевірки № 24062019/4 від 24.06.2019 (пункт 2 розділу VI акта), посадовою особою контролюючого органу зафіксовано, що: "Відповідно до інформації, наявної у Публічній кадастровій карті, земельна ділянка з кадастровим номером :01:078:0102 відсутня".

В той же час, відповідно до даних які містяться в Державному земельному кадастрі про право власності та речові права на земельну ділянку (Інформація за запитом Шелевея Романа Вікторовича від 07.06.2019) (том І, а.с. 177), за адресою: АДРЕСА_1 земельна ділянка яка належить ОСОБА_1 обліковується за кадастровим номером :03:002:0047.

Таким чином, у зазначені кадастрового номеру земельної ділянки, на якій здійснюється забудова, суд констатує наявність розбіжностей у трьох джерелах: в акті перевірки, в повідомленні про початок будівельних робіт та в Державному земельному кадастрі.

Враховуючи викладене, суд погоджується з твердженням відповідача про декларування позивачем у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 35 від 28.03.2019 недостовірних відомостей щодо кадастрового номера земельної ділянки, забудова якої здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Разом з тим, суд зазначає наступне.

Згідно з приписами пункту 15 Порядку № 466, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник (його уповноважена особа) зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяви за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку в одному примірнику.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, до реєстру згідно з цим Порядком.

Відомості щодо внесення даних, зазначених у повідомленні, в якому виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку.

До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і в передбаченому цим пунктом порядку подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подане з помилками повідомлення або виявлені в ньому недостовірні дані не застосовуються.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених вище норм вбачається, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних у повідомленні про початок будівельних робіт, про такий факт має бути повідомлений замовник будівництва, у якого виникає обов`язок подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін. При цьому, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення може бути скасоване лише у випадку встановлення факту самочинного будівництва.

Суд зазначає, що позивачем виконано всі встановлені законом вимоги, які надають право на початок виконання будівельних робіт:

- позивач має у власності земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності зареєстроване в Державному земельному кадастрі про право власності та речові права на земельну ділянку та не оспорюється відповідачем.

- станом на момент подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт будівельний паспорт на об`єкт "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ) був чинним.

- позивач подав до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта будівництва встановленої форми Повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта, яке зареєстроване 28.03.2019 за № КС 35.

Відтак, підстави вважати будівництво позивачем індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 самочинним будівництвом - відсутні, що унеможливлює скасування відповідачем права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення, зареєстрованого 28.03.2019 за № КС35.

За таких обставин суд дійшов висновку про обгрунтованість позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128, яким скасована реєстрація Повідомлення від 28.03.2019 за № КС35 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на об`єкт: "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ).

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи обраний позивачем спосіб захисту та з огляду на те, що вимога ОСОБА_1 про зобов`язання відповідача поновити реєстрацію Повідомлення про початок будівельних робіт від 28.03.2019 КС 35 є похідною від вимоги про визнання протиправним наказу відповідача, яким вказане повідомлення було скасовано, суд, зважаючи на обов`язок щодо ефективного захисту прав фізичних осіб, вважає її такою, що підлягає до задоволення.

Щодо посилання представника відповідача на те, що наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92 "Про затвердження Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів" не унормовує внесення змін до реєстру на підставі судового рішення, суд зазначає наступне.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Згідно з частиною другою статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Обов`язок суду з ефективного захисту порушених прав фізичних осіб не поставлений у залежність від наявності чи відсутності законодавчо закріпленого порядку здійснення окремих процедур.

Враховуючи викладене, суд відхиляє даний довід представника відповідача як такий, що не заслуговує на увагу.

Щодо позовної вимоги про скасування припису № С-2406/4 від 24.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, суд зазначає наступне.

Як було зазначено вище, підставою для винесення припису, скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт стало виявлення під час проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю факту здійснення будівництва фундаменту для зблокованого багатоквартирного житлового будинку.

До даного твердження суд ставиться критично, оскільки всі документи, які надають забудовнику право на виконання будівельних робіт, а саме: будівельний паспорт та повідомлення про початок виконання будівельних робіт свідчать, що ОСОБА_1 будує індивідуальний житловий будинок. При цьому, суд звертає увагу, що на стадії облаштування фундаменту для будівництва, яка зафіксована за допомогою фотофіксації, здійсненою під час контролюючого заходу, дійти висновку про відхилення від передбаченого будівельним паспортом наміру забудови та здійснення будівництва багатоквартирного будинку є неможливим. Так, із наявних у матеріалах справи матеріалів фотофіксації об`єкту будівництва позивача не вбачається, що дана будівля є багатоквартирним будинком.

Під час забудови належної йому земельної ділянки позивач діяв в межах наявних у нього дозвільних документів.

Суд також зазначає, що чинне містобудівне законодавство не передбачає здійснення обов`язкового авторського та технічного нагляду в процесі створення об`єкта архітектури, який будується на підставі будівельного паспорта.

Вказані у акті перевірки обставини, на переконання суду, не є підставою для прийняття припису про зупинення будівельних робіт та про усунення порушень, а також для прийняття рішення про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області не було встановлено невідповідність об`єкта, який будується позивачем, умовам дозвільних документів.

Пунктом 3 частини третьої статті 41 Закону України № 3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Аналогічні повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені у пункті 17 Порядку № 553, згідно з яким у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Форми приписів затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240.

Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил має відповідати формі, визначеній додатком 3, а припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт - додатком 4 до даного наказу.

Таким чином, суд констатує, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт - є різними за формою та змістом документами, які складаються посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю за наявності окремих визначених законом підстав.

Згідно з затвердженими формами, до припису мають бути внесені заходи щодо усунення порушень із визначенням терміну виконання. При цьому, контролюючим органом мають бути вказані конкретні дії замовника, який він має вчинити задля усунення виявлених порушень під час перевірки, оскільки їх відсутність конкретного зазначення заходів унеможливлює фактичне виконання припису.

Аналогічна правова позиція висловлена Вищим адміністративним судом України в судовому рішенні від 21.03.2017 у справі № К/800/19248/16.

Враховуючи викладене, суд вважає протиправним припис від 24.06.2019 № С-2406/4 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, складений Інспекцією Державного-архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, у яких обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На переконання суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконано та не доведено правомірність і законність своїх дій під час проведення контролюючого заходу та прийняття рішень за його наслідками, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем, за розгляд 4 немайнових вимог, був сплачений судовий збір у загальному розмірі 3 073,60 грн., що підтверджується квитанціями від 07.07.2019 № 44702 на суму 768,40 грн., від 07.07.2019 № 44735 на суму 768,40 грн., від 07.07.2019 № 44746 на суму 768,40 грн., від 03.10.2019 № на суму 768,40 грн.

З урахуванням того, що позовні вимоги задоволені повністю, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 3 073,60 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.

На підставі викладеного та керуючись статтями 9, 14, 73-77, 90, 139, 143, 242-247, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області щодо проведення позапланового контролю, які оформлені актом від 24.06.2019 № 24062019/4.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 24.06.2019 № С-2406/4 про зупинення підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128.

5. Зобов`язати Інспекцію Державного-архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області (; 08205, м. Ірпінь, вул. Шевченка, 2-а) поновити реєстрацію Повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта, КС 35 від 28.03.2019 на об`єкт "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 .

6. Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 ) судовий збір у сумі 3 073,60 грн. (три тисячі сімдесят три грн. 60 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області (ідентифікаційний код 05408846, місцезнаходження: 08200, м. Ірпінь, вул. Шевченка, 2-а).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.