Справа № 640/20055/19
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом Державного реєстратора Броварської міської ради ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа - Державне підприємство «Національні інформаційні системи» про визнання протиправним та скасування наказу в частині,-

в с т а н о в и л а:

Позивач звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України, в якому просила визнати протиправним та скасувати пункту 3 наказу відповідача від 16.08.2019 №2576/5 «Про скасування рішень про державну реєстрацію та їх обтяжень».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що оголошення про розгляд скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс» було розміщено на офіційному веб-порталі Міністерства юстиції України, тобто відповідачем було дотримано вимоги щодо повідомлення суб`єкта розгляду скарги, встановлені нормами чинного законодавства.

Позивач подала відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначила, що нею не було отримано копії скарги у встановлений законодавством строк, внаслідок чого вона не була обізнана з обставинами та матеріалами, що були предметом дослідження під час розгляду скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс», що позбавило позивача можливості подати власні пояснення і заперечення і наведена обставина не спростовується апелянтом.

Третя особа своїм правом на подання відзиву не скористалась. В суді першої інстанції позиція ДП «НАІС» обґрунтовувалась тим, що анулювання позивачу доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відбулось на підставі наказу Міністерства юстиції України від 16.08.2019 №2576/5.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, відповідно до ч. 2, 5 ст.26, пп."а", "ґ" п.2 ч.6 ст.37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п.12 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128 відповідачем прийнято наказ від 16.08.2019 №2576/5 «Про скасування рішень про державну реєстрацію проав та їх обтяжень» (а.с.33), пунктом 3 якого анульовано доступ державному реєстратору виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Не погоджуючись з таким наказом у наведеній частині позивач звернулась до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку щодо порушення відповідачем встановленої чинним законодавством процедури розгляду скарги, у зв`язку з чим позивача фактично позбавлено можливості взяти участь у розгляді скарги та надати свою позицію з приводу порушених у ній питань, що свідчить про протиправність прийнятого за наслідками такого розгляду оскаржуваного наказу відповідача та наявність правових підстав для його скасування в спірній частині

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в порядку апеляційного провадження, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 7 ч.1 ст.7 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що Міністерство юстиції України розглядає скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст.37 цього Закону рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Частиною 3 наведеної статті передбачено, що рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.

Відповідно до ч.9 ст.37 наведеного Закону порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1128 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, відповідно до п.1 якого він визначає процедуру розгляду відповідно до Законів України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (далі - Закони) скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту (далі - суб`єкт оскарження), що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами (далі - суб`єкт розгляду скарги).

Пунктом 2 цього Порядку передбачено, що для забезпечення розгляду скарг суб`єктом розгляду скарги утворюються постійно діючі комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - комісія), положення та склад яких затверджуються Мін`юстом або відповідним територіальним органом.

Відповідно до п.п.8-11 Порядку під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує: 1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження; 2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах; 3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні; 4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора); 5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.

Суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі); 2) шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту; 3) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах що додаються до скарги).

Копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті. Суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів, мають право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.

З аналізу наведених норм законодавства, що регулює спірні правовідносини вбачається, що на Міністерство юстиції України покладено обов`язок запросити на розгляд скарги суб`єкта оскарження, повідомивши його про розгляд скарги по суті та надавши копії скарги та доданих до неї документів, не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті та суб`єкт оскарження має право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що копії скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс» від 06.08.2019 №207 (а.с.13-16) з доповненнями від 09.08.2019 (а.с.17-23) на дії державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 була направлена на адресу позивача із супровідним листом від 12.08.2019 №3050/18.2.1/33-19 (а.с.12), який надійшов на до Броварської міської ради Київської області 21.08.2019 та був зареєстрований за вх.№340.

Колегія суддів зазначає, що направлення копії скарги засобами поштового зв`язку та її надання не є тотожними поняттями, оскільки надання копії скарги та доданих до неї документів, не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті передбачає саме отримання суб`єктом оскарження копії такої скарги, з метою надання їм можливості скористатися своїми правами, зокрема щодо подання письмових пояснень по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.

Наведене свідчить про порушення відповідачем п.11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації.

Відповідно до положень пункту 10, 11 Порядку № 1128 Комісія, перед початком розгляду скарги по суті, мала вчинити такі дії:

1) надати державному реєстратору виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 копію скарги та доданих до неї документів не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті;

2) реалізувати право державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 на подання письмових пояснень щодо скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс»;

3) в обов`язковому порядку прийняти пояснення державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 до розгляду та розглянути такі пояснення.

Колегія суддів звертає увагу відповідача на те, що Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено:

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 § 1, може розглядатися як «суд» у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини у справі Sramek v. Austria від 22 жовтня 1984 року).

Суд або трибунал у змістовному значенні визначається за судовими функціями, тобто визначенням питань, що знаходяться у межах повноважень органу, що засновані на нормах права, і після проведення провадження у передбаченому законом порядку (рішення Європейського суду з прав людини у справі Sramek v. Austria від 22 жовтня 1984 року та справі Cyprus v. Turkey від 10 травня 2001 року, § 233).

Право винесення рішення входить у визначення поняття «суд». Провадження повинні забезпечувати «визначення судом проблем у спорі» відповідно до ст. 6 § 1 (рішення Європейського суду з прав людини у справі Benthem v. the Netherlands від 23 жовтня 1985 року, § 40).

Пункт 1 статті 6 Конвенції містить два аспекти вимоги безсторонності.

По-перше, орган, який розглядає справу, повинен бути безстороннім суб`єктивно, тобто жодний його член не повинен мати будь-якої особистої зацікавленості або упередженості. Вважається, що суддя є безстороннім, якщо немає доказів, які б свідчили про протилежне.

По-друге, такий орган повинен також бути безстороннім з об`єктивного погляду, тобто він повинен надати достатні гарантії, які б виключали будь-які законні сумніви стосовно цього (рішення Європейського суду з прав людини у справі Academy Trading Ltd. and Others v. Greece від 26 лютого 1998 року, § 43; Daktaras v. Lithuania від 19 вересня 2000 року, § 30; Moiseyev v. Russia від 09 жовтня 2008 року, § 174).

Виклики до суду, здійснені за допомогою публічного повідомлення, є недостатніми відповідно до Конвенції та порушують ст. 6 Конвенції про захист прав людини (рішення Європейського суду з прав людини у справі Dridi v. Germany від 26 жовтня 2018 року, § 33).

На національні суди покладається обов`язок з`ясувати чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані та, за необхідності, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення (рішення Європейського суду з прав людини у справі Созонов та інші проти України від 8 листопада 2018 року, § 8).

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість уявити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище відносно іншої сторони (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ankerl v. Switzerland від 23 жовтня 1996 року, § 38; Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands від 27 жовтня 1993 року, § 33; Duљko Ivanovski v. the former Yugoslav Republic of Macedonia від 24 липня 2014 року, § 45; Popov v. Russia від 11 грудня 2006 року, § 177).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06 вересня 2005 року, § 87).

Колегія суддів зазначає, що Комісією не вчинено вимог пункту 10, 11 Порядку № 1128, що призвело до порушення права державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 на справедливий розгляд її справи.

Так, оголошення про засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації 15 серпня 2019 року за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка 15, кабінет № 1103, на якому буде розглядатись по суті скарги ПрАТ «ДНІПРОМЕТАЛСЕРВІС» від 06.08.2019 № 207, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 08.08.2019 за № 27529-33-19, з доповненнями до неї від 09.08.2019, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 09.08.2019 за № 27714-33-19 було розміщено на офіційному веб-порталі Міністерства юстиції України за посиланням https://minjust.gov.ua/m/ogoloshennya-pro-zasidannya-komisii-15-serpnya-2019-roku, в якому було зазначено наступні відомості: тип об`єкта нерухомого майна: незавершене будівництво; адреса: вул. Київська, буд.2 с. Красилівка, Броварський р-н, Київська обл.; суб`єкт оскарження: державний реєстратор виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1; заінтересована сторона: підприємство з іноземною інвестицією у формі товариства з обмеженою відповідальністю «ФЕРМОЙ-КІ».

Однак, розміщення такого оголошення жодним чином не свідчить про надання копії скарги та доданих до неї документів суб`єкту оскарження у передбачений законодавством строк.

Колегія суддів звертає увагу на сталу практику Європейського суду з прав людини стосовно повідомлення сторін при вирішенні спору щодо їх прав та обов`язків цивільного характеру. У рішенні Європейського суду з прав людини від 8 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України», зазначено, що на національні суди покладається обов`язок чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення (параграф 8).

Як зазначено у § 33 рішення Європейського суду з прав людини від 26 жовтня 2018 року у справі Dridi v. Germany, виклики до суду, здійснені за допомогою публічного повідомлення, є недостатніми відповідно до Конвенції та порушують ст. 6 Конвенції про захист прав людини.

Колегія суддів вважає, що коли в результаті рішення органу державної влади може відбутись втручання у права або інтереси особи, такий орган має пересвідчитись, що ним використано всі можливі способи повідомлення такої особи та забезпечено її безпосередню участь або можливість надання письмових пояснень, заперечень тощо.

Колегія суддів підкреслює, що повідомлення про розгляд скарги ПрАТ «ДНІПРОМЕТАЛСЕРВІС» від 06 серпня 2018 року шляхом публічного повідомлення на сайті Міністерства юстиції України, з урахуванням обставин цієї справи, було недостатнім та прогнозовано не надавало можливості Комісії пересвідчитись у його отриманні всіма зацікавленими особами, зокрема суб`єктом оскарження.

Колегія суддів констатує, що зазначений спосіб повідомлення не свідчить про дотримання відповідачем процедури щодо розгляду скарги, з урахуванням вимог 10, 11 Порядку № 1128, оскільки не забезпечено виконання положень щодо надання державному реєстратору виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 копії скарги та доданих до неї документів не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, реалізації права державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 на подання письмових пояснень щодо скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс», в обов`язковому порядку прийняття пояснень державного реєстратора виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_1 до розгляду.

Отже, при розгляді Комісією скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс» та прийнятті оскаржуваного наказу Міністерства юстиції України №2576/5 від 16.08.2019 в частині п.3 щодо анулювання доступу позивачу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яким, по суті, затверджено висновок Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 15.08.2019 (а.с.101-111), відповідач діяв необґрунтовано, з порушенням принципів рівності та змагальності, без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішень. Порушення Міністерством юстиції України цих принципів виключає висновок про правомірність розгляду зазначеної скарги та законність прийнятого наказу в оскаржуваній частині.

Зважаючи на те, що наведені процедурні порушення передували розгляду Комісією скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс» по суті та прийняттю оскаржуваного рішення, колегія суддів доходить висновку, що у своїй сукупності встановлені порушення заперечують законність спірного рішення в оскаржуваній частині, та є достатньою і беззаперечною підставою для скасування п.3 наказу Міністерства юстиції України №2576/5 від 16.08.2019.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 у справі № 807/2270/16, який має бути врахований судом при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Частинами 1, 2 ст.2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів доходить висновку, що під час розгляду скарги ПрАТ «Дніпрометалсервіс» від 06.08.2019 №207 з додатками від 09.08.2019 відповідачем не було дотримано вимоги Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації в частині повідомлення позивача про час і місце розгляду скарги та надання їй копії скарги та доданих до неї документів, не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, тому спірний наказ в частині, яка стосується позивача прийнятий необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для скасування п.3 наказу Міністерства юстиції України №2576/5 від 16.08.2019.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 14 вересня 2020 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма