Справа № 480/4274/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 вересня 2020 року

Київ

справа №480/4274/19

адміністративне провадження №Зі/9901/135/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Чиркіна С.М., розглянув в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка Семена Григоровича, суддів: Стрелець Тетяни Геннадіївни, Рибачука Андрія Івановича у справі №480/4274/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 08.01.2020 по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання неправомірними дій, бездіяльності та рішення, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

02.04.2020 до Верховного Суду як суду касаційної інстанції ОСОБА_1 з використанням системи "Електронний суд" подано касаційну скаргу на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 08.01.2020.

Ухвалою Верховного Суду від 08.04.2020 касаційну скаргу залишено без руху. Скаржнику надано строк для усунення недоліків шляхом належного обґрунтування наявності підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та наданні доказів сплати судового збору.

Ухвалою Верховного Суду від 22.04.2020 продовжено скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги з дня отримання копії цієї ухвали не пізніше 10 днів з дня закінчення карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Ухвалою Верховного Суду від 06.08.2020 продовжено скаржнику строк на усунення недоліку касаційної скарги у справі до 31.08.2020.

25.08.2020 до Верховного Суду як суду касаційної інстанції ОСОБА_1 з використанням системи "Електронний суд" подано заяву про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. з підстав невідповідності судової практики зазначеної колегії суддів, що на думку заявника є підставою для відводу судді. У заяві позивач зазначив, що колегією суддів порушено статті 19, 129-1 Конституції України, статтю 242, Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), положення Закону України «Про захист прав споживачів» та Закону України «Про судовий збір».

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу визначений статтею 40 КАС України.

Частинами третьою та четвертою статті 40 КАС України передбачено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07.08.2020 заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. визнано необґрунтованою, справу № 480/4274/19 із заявою про відвід передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви.

За результатами автоматизованого розподілу від 08.09.2020 заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. передано для вирішення судді Чиркіну С.М.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

За приписами частини десятої статті 40 КАС України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід.

Перевіривши підстави зазначені в заяві ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. судом встановлено таке.

Метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно із частиною першою статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у тому числі (…) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи та за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами першою-третьою статті 39 КАС України передбачено, що за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно із частиною 4 статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже доводи ОСОБА_1 , зазначені в заяві про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. свідчать про незгоду останнього з процесуальним рішенням суду відповідно не можуть бути підставою для відводу судді.

Водночас вказані у заяві про відвід підстави для відводу судді не свідчать про упередженість або необ`єктивність судді, пряму чи опосередковану заінтересованість в результаті розгляду справи, а фактично відображають власну позицію представника позивача щодо прийнятого суддями рішення.

За таких обставин суд відхиляє твердження позивача щодо існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. з тих підстав, що відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. Таке ж правило слід застосовувати і щодо вирішення питання про відвід колегії суддів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Отже, твердження заявника не знайшли свого підтвердження щодо можливої упередженості головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І., оскільки мають суб`єктивний характер та жодного прикладу чи факту вчинення дій, які б свідчили про їх упередженість чи ставили б під сумнів її безсторонність, не наведено. Тому відсутні підстави для висновку про наявність визначених пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України та інших передумов для відводу колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. від участі у справі №480/4274/19.

На підставі викладеного, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості, необ`єктивності та заінтересованості в результаті розгляду справи колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього судді як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується Європейський суд з прав людини.

У зв`язку з наведеним вище, підстави для задоволення заяви про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка С.Г., суддів: Стрелець Т.Г., Рибачука А.І. у справі № 480/4274/19 відсутні.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 248, 256 КАС України, Суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Стеценка Семена Григоровича, суддів: Стрелець Тетяни Геннадіївни, Рибачука Андрія Івановича у справі №480/4274/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С.М. Чиркін