Справа № 540/1217/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2020-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/1217/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (далі - позивач) звернулося до суду з вказаним адміністративним позовом до Одеської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 25.02.2020 №UA500020/2020/000020/2 про коригування митної вартості товарів та зобов`язати відповідача вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених позивачем в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205550 від 24.02.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 25.02.2020 №UA500020/2020/000021/2 про коригування митної вартості товарів та зобов`язати відповідача вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених позивачем в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205551 від 24.02.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 27.02.2020 №UA500020/2020/000022/2 про коригування митної вартості товарів та зобов`язати відповідача вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених позивачем в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205951 від 26.02.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 15.04.2020 №UA500020/2020/000042/2 про коригування митної вартості товарів та зобов`язати відповідача вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених позивачем в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/210538 від 15.04.2020.

Ухвалою від 18.05.2020 у справі відкрите загальне позовне провадження, учасникам наданий строк для подання заяв по суті справи, підготовче засідання призначене на 12.06.2020 о 11:00 год.

12.06.2020 протокольною ухвалою підготовче засідання відкладене на 11.08.2020 о 10:00 год.

Ухвалою від 11.08.2020 закрите провадження у справі, справа призначена до судового розгляду по суті на 27.08.2020 о 14:00 год, зобов`язано Одеську митницю Держмитслужби надати суду додаткові докази у справі.

Позов обґрунтованим тим, що позивач, на виконання умов контракту від 05.07.2017 №SIO-008 07/17-EUR1, укладеного з компанією HANKOOK TIRE Co, Ltd (Південна Корея), яка в подальшому змінила назву на "Hankook Tire & Technology Co, Ltd", та додаткової угоди від 08.05.2019 № 4, здійснював митне оформлення товарів - шини та покришки пневматичні гумові нові для легких та невеликих вантажних автомобілів. Митний орган, який здійснював вказане оформлення по деяким поставкам товару виніс протиправні рішення про коригування митної вартості товарів, яким визначила позивачу митну вартість, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України та призведе до необґрунтованих матеріальних втрат підприємства. Просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

27.08.2020 позивач заявив клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі.

22.06.2020 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства України і не підлягають задоволенню. Відповідач зазначає, що під час здійснення митним органом контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями від 24.02.2020 МД № UА 500020/2020/205550; від 24.02.2020 МД № UА 500020/2020/205551; від 26.02.2020 МД № UА 500020/2020/205951; від 15.04.2020 МД № UА 500020/2020/210538 встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ. Згідно статті 57 МКУ кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МКУ. Послідовно розглядаючи обмеження щодо застосування наступних методів визначення митної вартості, які наведені у ст. 61-63 МКУ для митної вартості товару за вказаними митними деклараціями був застосований резервний метод. Згідно з положеннями п. 1 ст. 55 МКУ митним органом було здійснено коригування митної вартості на вищезазначений товар, винесені та видані рішення про коригування митної вартості товарів. Посадовою особою ВМО № 1 митного поста "Одеса" складені картки відмови в прийняття митних декларацій та митному оформленні товару, які оформленні відповідно до ст. 256 МКУ. Товар був оформлений позивачем за митними деклараціями у митному режимі "Імпорт" та випущений у вільний обіг. На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не забезпечив явку свого представника у судове засідання, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 3 ст. 205 КАС України встановлено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Таким чином, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" установлено з 12.03.2020 до 03.04.2020 на усій території України карантин, заборонивши відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Постановами Кабінету Міністрів України строк дії карантину та заборонених заходів неодноразово продовжувався, в тому числі діє станом на сьогодні до 31.08.2020.

Підпунктом 2 пункту 9 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX (далі - Закон № 540-ІХ), розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки, визначені КАС України, зокрема, розгляду адміністративної справи, продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, строк розгляду адміністративної справи визначений строком дії карантину.

У свою чергу, пунктом 3 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX (далі - Закон № 731-IX) , пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України викладено в такій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Крім того, пунктом 2 розділу ІІ Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. Закон № 731-IX набрав чинності 17.07.2020.

Тобто, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом - 06.08.2020.

Станом на дату розгляду справи від відповідача не надходило заяви про продовження такого строку, відтак суд розглядає справу на підставі наявних документів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

05.07.2017 між ТОВ "Компания смазочных материалов "Сиол" та компанією HANKOOK TIRE CO, LTD (додатковою угодою від 08.05.2019 № 4 назву продавця змінено на "Hankook Tire & Technology Co, Ltd"), укладений контракт № SIO-008 07/17-EUR1, (далі - Контракт) на поставку товару "автомобільні шини HANKOOK, KINGSTAR, LAUFENN, AURORA в порядку та на умовах, визначених контрактом; найменування, ціни кількість, номери та індекси QMS (DIN) ISO/TS 16949:2009, у відповідності до яких виготовлений товар на кожну позицію, постачаємого товару вказуються у відповідних рахунках-проформах, які є невід`ємною частиною дійсного контракту та мають юридичну силу специфікацій" на умовах CIF Одеса, Україна, відповідно до правил Інкотермс 2010.

На виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар у відповідності до інвойсу від 08.01.2020 № всього поставлено 1050 одиниць товару на загальну вартість 24607,20 дол. США.

24.02.2020 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до сектору митного поста митну декларацію №UA500020/2020/205550, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 24607,20 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, навантажувальний документ, сертифікат про походження товару, прейскурант (прас-лист) виробника товару, страховий поліс, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується, договір про надання послуг митного брокера, договір (контракт) про перевезення, копія митної декларації країни відправлення.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UA500020/2020/205550 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 24.02.2020 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

24.02.2020 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу: пакувальний лист, інвойс, коносамент, сертифікат відповідності, страховий поліс, декларацію країни відправлення, прайс-лист виробника, а також направив лист № 6, в якому просив врахувати, що поставка здійснюється за прямим контрактом; наданий для митного оформлення пакет документів підтверджує фактурну вартість товару; товар є асортиментним, тому ціна одиниці залежить від певних характеристик і не може бути фіксованою.

25.02.2020 Одеська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2020/000020/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Встановлено, що подані документи містять розбіжності, зокрема: при заявлені контракту, що укладений з виробником товарів безпосередньо, а саме HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD, 133 TEHERAN-RO, (YEOKSAM-DONG) GANGNAM-GUSEOUL, KOREA 135-723 CPO BOX 260, згідно експортної декларації країни відправлення товари були експортовані підприємством HANKOOK TIRE INDONESIA, що не заявлений у митній декларації як виробник товарів. Крім того, наданий до митного оформлення зовнішньоекономічний інвойс стосується зовсім іншої поставки товарів іншої країни виробництва, а тому не може бути прийнятий до уваги. Також, у наданому до митного оформлення коносаменті містяться відомості про інвойс, номер та дата якого відмінні від заявленого у митній декларації. Також, відомості щодо дати та номеру зовнішньоекономічного інвойсу відрізняються від наданого і в сертифікаті про походження товарів. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ митним органом було зобов`язано (за наявності) протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно ст. 254 МКУ для перевірки та підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У відповідності до частини 6 статті 53 МКУ декларанта було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 24.02.2020 декларантом надіслано пакувальний лист від 08.01.2020 № , проформу-інвойс від 05.12.2019 № , рахунок-фактура (інвойс) від 08.01.2020 №, коносамент від 11.01.2020 № SSPHJKT8042316 на вищезазначену поставку, які перелічені листом від 24.02.2020 № 3. Також, 24.02.2020 декларантом додатково надіслано копію митної декларації країни відправлення від 08.01.2020 № 014747 (без перекладу на українську мову згідно ст. 254 МКУ), сертифікат про походження від 15.01.2020 № 000041Q/JKS/2020, прайс-лист від 01.12.2019 б/н, страховий поліс від 11.01.2020 № 000015/02-, які перелічені листом від 24.02.2020 №2. 25.02.2020 декларантом листом від 25.02.2020 № 8 повідомлено митний орган, що інших додаткових документів надано не буде. При розгляді додаткових документів, було встановлено, що в рахунок-фактура (інвойс) від 08.01.2020 № відсутні умови оплати. У наданій копії митної декларації країни відправлення від 08.01.2020 № 014747 ціна за товар зазначена на умовах FOB. Проте, в усіх інших поданих документах ціна визначена на умовах CIF Odessa, що унеможливлює здійснити перевірку митної вартості за допомогою декларації відправника. Крім того, декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ. … З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби, з урахуванням вимог частини третьої статті 64 МКУ, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм парти товару, є більшим ніж заявлено декларантом та становить по товару № 1 - 28,727 EUR/шт (у перерахунку 30,97 дол. США/шт) (МД від 30.09.2019 №UA100050/2019/285960)…".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 31752,16 грн та мита в розмірі 14432,80 грн.

Крім того, на виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар у відповідності до інвойсу від 08.01.2020 № всього поставлено 1080 одиниць товару на загальну вартість 23199,60 дол. США.

24.02.2020 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до сектору митного поста митну декларацію №UA500020/2020/205551, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 23199,60 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, навантажувальний документ, сертифікат про походження товару, прейскурант (прас-лист) виробника товару, страховий поліс, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується, договір про надання послуг митного брокера, договір (контракт) про перевезення, копія митної декларації країни відправлення.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UA500020/2020/205551 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 24.02.2020 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

24.02.2020 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу: пакувальний лист, інвойс, коносамент, сертифікат відповідності, страховий поліс, декларацію країни відправлення, прайс-лист виробника, а також направив лист № 5, в якому просив врахувати, що поставка здійснюється за прямим контрактом; наданий для митного оформлення пакет документів підтверджує фактурну вартість товару; товар є асортиментним, тому ціна одиниці залежить від певних характеристик і не може бути фіксованою.

25.02.2020 Одеська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2020/000021/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Встановлено, що подані документи містять розбіжності, зокрема: при заявлені контракту, що укладений з виробником товарів безпосередньо, а саме HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY CO., LTD, 133 TEHERAN-RO, (YEOKSAM-DONG) GANGNAM-GUSEOUL, KOREA 135-723 CPO BOX 260, згідно експортної декларації країни відправлення товари були експортовані підприємством HANKOOK TIRE INDONESIA, що не заявлений у митній декларації як виробник товарів. Крім того, наданий до митного оформлення зовнішньоекономічний інвойс стосується зовсім іншої поставки товарів іншої країни виробництва, а тому не може бути прийнятий до уваги. Також, у наданому до митного оформлення коносаменті містяться відомості про інвойс, номер та дата якого відмінні від заявленого у митній декларації. Також, відомості щодо дати та номеру зовнішньоекономічного інвойсу відрізняються від наданого і в сертифікаті про походження товарів. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ митним органом було зобов`язано (за наявності) протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерська документації; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно ст.254 МКУ для перевірки та підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У відповідності до частини 6 статті 53 МКУ декларанта було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 24.02.2020 декларантом надіслано пакувальний лист від 08.01.2020 №, проформу-інвойс від 05.12.2019 №, рахунок-фактура (інвойс) від 08.01.2020 № , коносамент від 11.01.2020 № SSPHJKT8042235 на вищезазначену поставку, які перелічені листом від 24.02.2020 № 1. Також, 24.02.2020 декларантом додатково надіслано копію митної декларації країни відправлення від 08.01.2020 № 014734 (без перекладу на українську мову згідно ст.254 МКУ), сертифікат про походження від 15.01.2020 № 0000411/JKS/2020, прайс-лист від 01.12.2019 б/н, страховий поліс від 11.01.2020 №000015/02-, які перелічені листом від 24.02.2020 №2. 25.02.2020 декларантом листом від 25.02.2020 № 7 повідомлено митний орган, що інших додаткових документів надано не буде. При розгляді додаткових документів, було встановлено, що в рахунок-фактура (інвойс) від 08.01.2020 № відсутні умови оплати. У наданій копії митної декларації країни відправлення від 08.01.2020 № 014734 ціна за товар зазначена на умовах поставки FOB. Проте, в усіх інших поданих документах ціна визначена на умовах поставки CIF Odessa, що унеможливлює здійснити перевірку митної вартості за допомогою декларації відправника. Крім того, декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ. … З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби, з урахуванням вимог частини третьої статті 64 МКУ, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час та об`єм партії товару, є більшим ніж заявлено декларантом та становить по товару №1 28,727 EUR/шт. (у перерахунку 30,97 дол. США/шт.) (МД від 30.09.2019 №UA100050/2019/285960)…".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 44969,59 грн та суму мита в розмірі 20440,72 грн.

Також, на виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар у відповідності до інвойсу від 08.01.2020 № всього поставлено 1040 одиниць товару на загальну вартість 23483,00 дол. США.

26.02.2020 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до сектору митного поста митну декларацію №UA500020/2020/205951, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 23483,00 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, навантажувальний документ, сертифікат про походження товару, прейскурант (прас-лист) виробника товару, страховий поліс, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується, договір про надання послуг митного брокера, договір (контракт) про перевезення, копія митної декларації країни відправлення.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UA500020/2020/205951 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 26.02.2020 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

26.02.2020 на виконання вимог митного органу позивач направив відповідачу лист, яким повідомив про відсутність можливості надання додаткових документів.

27.02.2020 Одеська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2020/000022/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Встановлено, що подані документи містять розбіжності, зокрема: - відповідно до пп. в) п. 2 ч, 10 ст. 58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно п. 1.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 05.07.2017 № SIO-008 07/17-EUR1 в вартість товару входить вартість упаковки. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару; - декларантом зазначено, що зовнішньоекономічний договір (контракт) від 05.07.2017 № SIO-008 07/17-EUR1 є договір купівлі-продажу стороною, якого виробник товару, але у декларації зазначений виробник HANKOOK TIRE INDONESIA; -у наданій копії митної декларації країни відправлення від 08.01.2020 № 014746 ціна за товар зазначена на умовах поставки FOB. Проте, в усіх інших поданих документах ціна визначена на умовах поставки CIF Odessa, що унеможливлює здійснити перевірку митної вартості за допомогою декларації, відправника. З огляду на вищевикладене, відповідно до п. 3 ст. 53 МКУ було запропоновано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; каталоги виробника товару. 26.02.2020 митницею було отримано лист від представника митного брокера (вих. № 1 від 26.02.2020), в якому вказано про те, що додаткові документи надаватися не будуть у зв`язку з тим, що всі необхідні документи надані. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби, з урахуванням вимог частини третьої статті 64 МКУ, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений час до митного оформлення та об`єм партії товару, є більшим ніж заявлено декларантом та становить по товару № 1 45,45 EUR/шт. (у перерахунку 49,08 дол. США/шт) (МД від 20.02.2020 № UA100100/2020/572119)…".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 137665,47 грн та суму мита в розмірі 62575,22 грн.

На виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар у відповідності до інвойсу від 21.02.2020 № всього поставлено 1015 одиниць товару на загальну вартість 23832,20 дол. США.

15.04.2020 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до сектору митного поста митну декларацію №UA500020/2020/210538, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 23832,20 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-проформа, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, навантажувальний документ, сертифікат про походження товару, прейскурант (прас-лист) виробника товару, страховий поліс, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується, договір про надання послуг митного брокера, договір (контракт) про перевезення, копія митної декларації країни відправлення.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UA500020/2020/210538 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 15.04.2020 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

15.04.2020 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу: пояснення від виробника про розбіжності від 15.04.2020 № б/н та додаткову угоду від 28.12.2018 № 3.

15.04.2020 Одеська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2020/000042/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Встановлено, що подані документи містять розбіжності, та можливі ознаки підробки, які полягають у зокрема у підписах на зовнішньоекономічному договорі та його додатках, що проставлені особами, повноваження яких жодним чином не підтверджено. Так, зовнішньоекономічний договір підписаний зі сторони нерезидента паном ОСОБА_4 , яким підписана і додаткова угода № 1. Однак, у додатковій угоді № 2 від 05.07.2017 року зазначено пана ОСОБА_3 , та поставлено підпис від його імені. Крім того, у додатковій угоді від 28.12.2018 № 3 у преамбулі також зазначено: «в лице гражданина ОСОБА_3 », однак документ підписав громадянин ОСОБА_4 . Додаткова угода № 4 та інвойс підписаний ОСОБА_5 . Жодних документів, що підтверджують повноваження підписувати документи стосовно вищезазначених посадових осіб не надано, так як і не надано пояснення стосовно підписання однією особою документа замість іншої (стосується доповнення до зовнішньоекономічного договору № 3). Враховуючи вищезазначене, спрацювання АСАУР форм контролю щодо можливого заниження митної вартості, наявності значних розбіжностей у поданих документах, ознак можливої підробки документів, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ митниця запропонувала протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угоди, контракту); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. У відповідності до частини 6 статті 53 МКУ повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості. 15.04.2020 декларантом надано лист № 2 від 15.04.20 № 1903/20-1, згідно з яким декларант намагається пояснити виявлені розбіжності, та повідомляє про те, що інші документи надаватись не будуть. За таких обставин, оскільки жоден із затребуваних митницею документів не наданий, метод визначення митної вартості за ціною угоди не може бути використаний. … З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС ДФС, з урахуванням вимог частини третьої статті 64 МКУ, та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимально наближений до митного оформлення час є більшим: на рівні 30,97 дол. США за шт. (МД від 29.02.2020 № UA 500020/2020/206406, від 11.03.2020 № UA 500020/2020/207487)…".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 31580,88 грн та суму мита в розмірі 14354,94 грн.

Позивач вважає спірні рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом (далі - МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 ст. 1 МК України).

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до приписів ст. 53 МК України митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України у позивача витребувані: 1 ) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову; 7) каталоги виробника товару.

Також, повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МКУ декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України.

Підставами для витребування відповідачем додаткових документів, у зв`язку із сумнівами щодо заявленої позивачем митної вартості товару, крім іншого, полягали у відсутності договору (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписки з бухгалтерської документації; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями; копії митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову; каталогів виробника товару.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Суд зазначає, що обставини, які стали підставою для прийняття митним органом рішень про коригування митної вартості від 25.02.2020 № UA500020/2020/000020/2 та №UA500020/2020/000021/2 тотожні, відтак доцільно їх оцінювати разом.

Щодо доводів відповідача про те, що при заявлені контракту, що укладений з виробником товарів безпосередньо, а саме HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD, 133 TEHERAN-RO, (YEOKSAM-DONG) GANGNAM-GUSEOUL, KOREA 135-723 CPO BOX 260, згідно експортної декларації країни відправлені товари були експортовані підприємством HANKOOK TIRE INDONESIA, що не заявлений у митній декларації як виробник товарів.

Так, відповідно до наданих позивачем експортних декларацій від 08.01.2020 № 014747 та від 08.01.2020 № 014724, у графі "eksportir" (далі - з використанням онлайн перекладача - експортер) зазначено HANKOOK TIRE INDONESIA, у графі "pembeli" (покупець) зазначено - HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD, у графі "penerima" (приймач) вказано - ТОВ "Компания смазочных материалов "Сиол".

Таким чином, суд вважає, що контрагент позивача - HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD, придбавши товар компанії HANKOOK TIRE INDONESIA, перепродав його позивачу та відправив зі складу первісного продавця (виробника) у Індонезії.

Суд зауважує, що у вказаних митних деклараціях одночасно з експортером зазначені і позивач і контрагент-продавець, відтак митний орган, маючи змогу встановити з наданого документу експортера, мав можливість ідентифікувати й інших учасників товарної операції.

Отже, суд не бере до уваги вказані доводи відповідача, а також відсутність копії митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову.

Щодо доводів відповідача про те, що наданий до митного оформлення зовнішньоекономічний інвойс стосується зовсім іншої поставки товарів іншої країни виробництва, а тому не може бути прийнятий до уваги, суд зазначає таке.

Суд дослідив надані позивачем комерційні інвойси від 08.01.2020 № та від 08.01.2020 № та встановив, що у них міститься інформація стосовно кількості одиниць товару - 1050 та 1080, відповідно, ціни за одиницю товару, загальної вартості товару - 24607,20 євро та 23199,60 євро, відповідно, та порту навантаження - Tanjung priok, Індонезія

Водночас, дослідивши митні декларації від 24.02.2020 № UA500020/2020/205550, №UA500020/2020/205551 за якими позивач здійснював митне оформлення товару, суд встановив, що у графі 22 "валюта та загальна сума товару" зазначено 24607,20 та 23199,60, відповідно; у графі 41 "додаткові одиниці виміру" вказано 796/1050 та 796/1080, відповідно; у графі 15 "країна відправлення/експорту" зазначено Індонезія

Відповідно до п. 2 Порядку заповнення граф вантажної митної декларації на товари, що переміщуються через митний кордон України громадянами із застосуванням уніфікованого адміністративного документа форми МД-2 (МД-3), затвердженого наказом Державної митної служби України від 10.12.2001 № 796, у графі 41 зазначається код додаткової одиниці виміру товару згідно з загальнодержавним Класифікатором одиниць виміру, якщо така одиниця виміру передбачена для цього товару та є потреба її використання. Згідно з Державним Класифікатором системи позначень одиниць вимірювання та обліку ДК 011-96, у Таблиці відповідностей кодів КСПОВО кодам "Довідника елементів зовнішньоторгових даних" (ДЕЗД ООН), кодове міжнародне позначення "796" відноситься до назви одиниці вимірювання та одиниці обліку - "штука".

Отже, у наданому зовнішньоекономічному інвойсі та митних деклараціях, за якими здійснювалося оформлення товарів, співпадає кількість товару, його загальна вартість та країна виробництва (експортування) - Індонезія. Відтак, суд вважає не обґрунтованим вказане твердження відповідача.

Разом з тим, суд встановив, що у наданих до митного оформлення коносаментах №SSPHJKT8042316 та № SSPHJKT8042235 містяться відомості про інвойс № та № , номер та дата яких зазначені у митній декларації № UA500020/2020/205550, № UA500020/2020/205551, відповідно. Тобто наведене вище твердження відповідача не знайшло свого підтвердження.

Також, не підтверджені належними доказами доводи відповідача про те, що відомості щодо дати та номеру зовнішньоекономічного інвойсу відрізняються від наданого в сертифікаті про походження товарів. Так, у сертифікатах про походження товарів №0000410/JSK/2020 та № 0000411/JSK/2020 зазначені наступні відомості: рахунків-фактур (комерційний інвойс) № та № , рахунків-проформ № , та № , відповідно, що відповідають наданим документам.

Щодо доводів відповідача, що в рахунки-фактури (інвойс) від 08.01.2020 №, № відсутні умови оплати, варто зазначити, що у вказаних інвойсах у графі 9 міститься посилання на Контракт № SIO-008 07/17-EUR1, у розділі 4, якого відображені умови оплати, а саме: п. 4.1 зазначає, що оплата має бути здійснена протягом 90 календарних днів після виписки коносаменту, тобто з 11.01.2020; п. 4.2 - оплата здійснюється відповідно до комерційного інвойсу банківським переказом на зазначені далі реквізити.

Відтак, сам факт оплати не впливає на митну вартість товару, оскільки за умовами договору сторони можуть розрахуватись уже після розмитнення товару.

Отже, виписка з бухгалтерської документації, яку вимагає надати митний орган не впливає на митну вартість товару, як і сам факт оплати, оскільки за умовами договору сторони можуть розрахуватись уже після розмитнення товару.

Також, відповідач зазначає, що у наданих копіях митних декларацій країни відправлення від 08.01.2020 № 014747 та № 014724 ціна за товар зазначена на умовах FOB. Проте, в усіх інших поданих документах ціна визначена на умовах CIF Odessa, що унеможливлює здійснити перевірку митної вартості за допомогою декларації відправника.

Варто відмітити, що у зазначених митних декларацій країни відправлення, крім умов FOB, у графі 32 зазначені також Умови поставки CIF та зазначено додатково вартість фрахту та страхування, що разом з оціночною вартістю та націнкою контрагента складає зазначену у митних деклараціях загальну суму.

Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що експортер HANKOOK TIRE INDONESIA оформлює контрагенту - HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD твар на умовах FOB, а останній, в свою чергу, додавши націнку, фрахт та страхування здійснює поставку позивачу на умовах CIF.

Щодо не надання митному органу документів: договору (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, суд зазначає, що скільки вказані документи були відсутні при митному оформленні, їх не надання не може бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Таким чином, посилання відповідача в підставах коригування митної вартості на те, що декларантом не подані договори про поставку товарів, рахунків про здійснення платежів третім особам та про сплату комісійних, посередницьких послуг, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів є безпідставним.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справах № 804/16980/14, № 815/2013/15.

Щодо доводів митного органу, наведених у рішенні про коригування митної вартості від 27.02.2020 № UA500020/2020/000022/2 суд зазначає таке.

Стосовно того, що згідно з контрактом до вартості товару входить вартість упаковки, однак, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару, слід зазначити таке.

Згідно з п. 1.3 № Контракту SIO-008 07/17-EUR1, вартість тари, упаковки, маркування, навантаження на транспортний засіб, митної очистки товару для експорту, транспортні витрати, страхування перевезення входять у вартість товару.

Суд дослідив наданий позивачем прайс-лист та встановив, що вказана у ньому вартість товарів за одиницю співпадає із зазначеними цінами у інвойсах, та загальною вартістю у митній декларації, за якою здійснювалося митне оформлення товарів.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача про те, що оскільки у контракті передбачено, що вартість упаковки входить до вартості товару, останній не зобов`язаний надавати вказану інформацію.

Крім того, суд не погоджується з доводами митного органу про ненадання позивачем каталогів виробника товару, адже у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500020/2020/00080 зазначено, що уповноважена особа позивача разом з митною декларацією, за якою було відмовлено у випуску товарів, надала прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.12.2019 № б/н.

Суд дослідив вказаний прайс-лист та зазначає, що останній і є необхідним митному органу каталогом, у якому зібрана інформація про однотипні (подібні) товари виробника шин Laufenn.

Разом з цим, необхідно зауважити, що інші підстави для відмови у прийнятті митної декларації щодо вартості товарів, вказані у рішенні від 27.02.2020 №UA500020/2020/000022/2, є аналогічними, оцінка яких наведена судом вище, та які зазначалися митним органом у рішеннях про коригування митної вартості від 25.02.2020 №UA500020/2020/000020/2 та № UA500020/2020/000021/2. Відтак, суд не надає їм оцінку повторно.

Щодо доводів митного органу, наведених у рішенні про коригування митної вартості від 15.04.2020 № UA500020/2020/000042/2, та які є відмінними від вже проаналізованих вище, суд зазначає таке.

Митний орган вказує, що "… зовнішньоекономічний договір підписаний зі сторони нерезидента паном ОСОБА_4 , яким підписана і додаткова угода № 1. Однак, у додатковій угоді № 2 від 05.07.2017 зазначено пана ОСОБА_3 , та поставлено підпис від його імені. Крім того, у додатковій угоді від 28.12.2018 № 3 у преамбулі також зазначено: "в лице гражданина ОСОБА_3 ", однак документ підписав громадянин ОСОБА_4 . Додаткова угода № 4 та інвойс підписаний ОСОБА_5 . Жодних документів, що підтверджують повноваження підписувати документи стосовно вищезазначених посадових осіб не надано, так як і не надано пояснення стосовно підписання однією особою документа замість іншої (стосується доповнення до зовнішньоекономічного договору № 3) …".

15.04.2020 уповноважена особа позивача надіслала митному органу пояснення від виробника про розбіжності від 15.04.2020 № б/н, а саме: HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD надає директору ТОВ "КСМ "Сиол" для митних органів пояснення стосовно того, що у додатковій угоді від 28.12.2018 № 3 допущена помилка - замість вірного імені Yoon Yung Joo, зазначено Kim Sun Jong та надає коректний варіант вказаного документу. Одночасно контрагент повідомляє, що підписанти документів можуть бути різними в залежності від штатного розпису компанії HANKOOK TIRE & TECHNOLOGY СО., LTD. Відповідач визнає отримання вказаних пояснень від Товариства.

Також, відповідач у оскаржуваних рішеннях посилається на митні декларації, в яких визначена митна вартість подібних товарів більша, ніж заявлена позивачем.

Ухвалою від 11.08.2020 суд зобов`язав Одеську митницю Держмитслужби у строк до 26.08.2020 надати суду належним чином завірені копії митних декларацій, на які митний орган посилається в оскаржуваних рішеннях, а саме: МД від 30.09.2019 № UA 100050/2019/285960, МД від 20.02.2020 № UA 100100/2020/572119, МД від 29.02.2020 № UA 500020/2020/206406, МД від 11.03.2020 № UA 500020/2020/207487.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вказана ухвала отримана уповноваженою особою відповідача ОСОБА_6 - 18.08.2020.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, суд зазначає, що оскільки обов`язок доведення правомірності оскаржуваних рішень належить Одеській митниці Держмитслужби, проте остання не виконала покладені на неї зобов`язання щодо надання копій витребуваних судом митних декларацій, суд не приймає до уваги доводи відповідача щодо використання при коригування митної вартості наявної у митного органу інформації про більшу вартість подібних товарів, як такі, що є необґрунтованими та не мотивованим.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена в якості митної вартості товару.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Відповідно до ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Таким чином, суд вважає, що позивачем надані відповідачу для митного оформлення імпортованого товару всі документи, які передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною Контракту SIO-008 07/17-EUR1 від 05.07.2017 згідно з вимогами ч. ч. 4, 5 ст. 58 Митного кодексу України.

Висновки відповідача про заниження позивачем митної вартості товару та надання митному органу недостовірних даних не підтверджуються наявними матеріалами справи, а виявлені невідповідності у поданих позивачем документах не впливають на ціну товару.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належними доказами не спростував доводи позивача про правильність визначення ним митної вартості за основним методом та не довів наявність у митного органу належних підстав для коригування митної вартості товарів.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає, що оскаржувані рішення митний орган прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі без обґрунтування причин того, що позивач неправильно визначив митну вартість товарів.

За таких обставин суд дійшов висновку про протиправність рішень Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів: від 25.02.2020 №UA500020/2020/000020/2, від 25.02.2020 № UA500020/2020/000021/2, від 27.02.2020 №UA500020/2020/000022/2, від 15.04.2020 № UA500020/2020/000042/2.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених у митних деклараціях, суд зазначає, що вони є похідними від задоволених вимог, а тому також підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, суд задовольняє позовні вимоги ТОВ "Компания смазочных материалов "Сиол" у повному обсязі.

Частиною 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А) про коригування митної вартості товарів від 25.02.2020 № UA500020/2020/000020/2.

Зобов`язати Одеську митницю Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А) вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених товариством з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (, 73000, м. Херсон, просп. Сенявіна, 7) в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205550 від 24.02.2020.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 25.02.2020 №UA500020/2020/000021/2.

Зобов`язати Одеську митницю Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А) вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених товариством з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (, 73000, м. Херсон, просп. Сенявіна, 7) в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205551 від 24.02.2020.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 27.02.2020 №UA500020/2020/000022/2.

Зобов`язати Одеську митницю Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А) вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених товариством з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (, 73000, м. Херсон, просп. Сенявіна, 7) в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/205951 від 26.02.2020.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 15.04.2020 №UA500020/2020/000042/2.

Зобов`язати Одеську митницю Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А) вжити заходів щодо митного оформлення товарів на підставі даних, заявлених товариством з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (, 73000, м. Херсон, просп. Сенявіна, 7) в митній декларації МД-2 № UA500020/2020/210538 від 15.04.2020.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Компания смазочных материалов "Сиол" (, 73000, м. Херсон, просп. Сенявіна, 7) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 5366 (п`ять тисяч шістдесят шість) грн 58 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (, 65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, 21 А).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат.