Справа № 640/3518/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2020-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2020 року м. Київ № 640/3518/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт»
до третя особаДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Рева Людмила Миколаївна
провизнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови від 14.02.2019 №10/19/073-1440 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що, як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, остання винесена виключно на підставі акту перевірки від 05.02.2019 та протоколу від 05.02.2019, з огляду на що, представником позивача наголошено на тому, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності здійснювався за відсутності позивача та відсутності пояснень останнього з питань, які вказані в оскаржуваній постанові. У свою чергу, направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н щодо здійснення позапланової перевірки на вул. Герцена, 17-25 в м. Києві містить прописану дату « 05.02.2019р.» над іншою датою - « 18.01.2019р.», що, за твердженням представника позивача, вказує на нечинність даного направлення та, відповідно, на відсутність правових підстав для подальшої перевірки. Щодо виявленого порушення у позовній заяві наголошено на тому, що будинок за адресою вул. Герцена, 17-25 в м. Києві збудовано за проектом, який пройшов державну будівельну експертизу у 2002 році. Проте, відповідач невірно застосовує нормативно-правові акти, оскільки СНиП 2.08.01-89 втратив чинність у 2005 році, одночасно з набуттям чинності ДБН В.2.2-15-2005, згідно з наказом Держбуду України від 18.05.2005 № 80, тобто Департамент застосував нечинну правову норму. Натомість, норми ДБН В.2.2-15-2005, на які посилається відповідач, поширюються на проектування нових і реконструкцію житлових будинків, а ТСББ «Комфорт» не проводило будівництво чи реконструкцію житлового будинку, а лише здійснило ремонт приямку внаслідок його незадовільного стану та протікання води до підвального приміщення будинку. На додаток, представником позивача зауважено, що у червні 2018 року відповідачем вже було проведено позапланову перевірку ТСББ «Комфорт» з тих же питань та складено акт, згідно з яким будь-яких порушень виявлено не було. З часу проведення даної позапланової перевірки будь-яких робіт у даному підвальному приміщенні не проводилось.

Ухвалю Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а також встановлено сторонам строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечення.

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог, вказавши про те, що житловий будинок на вул. Герцена, 17-25 у м. Києві прийнято в експлуатацію у 2002 році, відтак, останній проектувався та будувався на підставі діючих на той час норм, зокрема й СНиП 2.08.01-89. Разом з тим, станом на момент проведення перевірки СНиП 2.08.01-89 втратив чинність, а тому в акті перевірки вказано також норму, яка регламентує зазначені будівельні роботи станом на момент її проведення - п. 4.20 ДБН В.2.2-15-2005. При цьому, з огляду на відмову суб`єкта містобудування від отримання акту від 05.02.2019 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.02.2019, Департаментом надіслано вказані матеріали на адресу ТСББ «Комфорт» та одночасно запрошено уповноважену особу суб`єкта містобудування на розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 14.02.2019, які були отримані позивачем 11.02.2019, що свідчить про те, що останній був своєчасно сповіщений про розгляд справи. Крім того, за твердженням представника відповідача, попередні перевірки ТСББ «Комфорт», проведені Департаментом (акти від 03.11.2016 та від 19.05.2017), стосувались будівельних робіт в осях 25-26 у будинку АДРЕСА_1 та відновлення конструкції приямку та стіни підвалу, а в акті від 05.02.2019 зафіксовано обстеження та оцінку технічного стану будівельних конструкцій відвалу четвертої секції в осях 1-3, П-Щ багатоповерхового будинку по АДРЕСА_1 , зокрема щодо відновлення зовнішньої стіни підвалу після несанкціонованих робіт із відновленням розміру прорізу, згідно з вимогами ДБН В.2.2-15-2005 в об`ємі визначених робіт після паспортизації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача залучено ОСОБА_1 , встановлено останній строк до 17.07.2020 для подання до суду пояснень щодо позову, а також зобов`язано позивача направити на адресу третьої особи примірник позовної заяви разом з доданими до нього матеріалами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.07.2020 ОСОБА_1 повідомлено про продовження строку для подання пояснень щодо позову до 17.08.2020.

Третя особа своїм правом на подання до суду пояснень щодо позову у встановлений для цього строк не скористалась.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі звернення ОСОБА_1 від 26.06.2018 (вх. №073/Р-278/3 від 26.06.2018), посвідчень (направлень) від 20.11.2018 №б/н та від 18.01.2019 №б/н за участі, зокрема голови правління ТСББ «Комфорт» Процика В.Ф., проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «підвальні приміщення житлового будинку на АДРЕСА_1 », замовник та підрядник - ТСББ «Комфорт», - за результатами чого складено акт від 05.02.2019 №б/н, в якому вказано про наступне. За результатами виїзду 21.11.2018 на місце, із залученням до перевірки представників ПАТ «КИЇВЗНДІЕП», з листом ПАТ «КИЇВЗНДІЕП» від 04.12.2018 №10-1234, отримано звіт про проведення обстеження та оцінку технічного стану будівельних конструкцій підвалу четвертої секції в осях 1-3, П-Щ багатоповерхового будинку по АДРЕСА_1 (надалі - звіт). Згідно з висновком і рекомендацій у звіті, загальний технічний стан несучих конструкцій підвалу першої секції будівлі відповідає основним вимогам технічного регламенту у межах нормативних вимог, що існували на час проектування, та не загрожує руйнуванням будівлі або її частини; відновлена зовнішня стіна підвалу після несанкціонованих робіт по розбудові приямку по осі П має негабаритне вікно, яке згідно з вимогами п 4.20 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», у підвальних і цокольних поверхах повинно бути розміром не менше 0,9x1,2 м. З огляду на викладене вище та розглянувши конструктивні креслення підвалу, які отримано з листом ПАТ «КИЇВЗНДІЕП» від 22.06.2018 № 01-749 (вх. Департаменту №073/4969 від 26.06.2018), встановлено, що ТСББ «Комфорт» на виконання вимог припису Департаменту з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виданого 19.05.2017, виконані будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями « 2» - «З», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення».

На підставі викладеного, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.02.2019, а також винесено постанову №10/19/073-1440 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 14.02.2019, якою ТСББ «Комфорт» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 86 445,00 грн.

Вважаючи вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У свою чергу, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (тут і надалі - Порядок №553 у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

У силу п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку №553).

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, в якості підстави для проведення перевірки слугувало звернення ОСОБА_1 від 26.06.2018 (вх. №073/Р-278/3 від 26.06.2018). Крім того, у матеріалах справи містяться копії направлень для проведення планового (позапланового) заходу від 20.11.2018 №б/н (строк дії направлення з 21.11.2018 до 04.12.2018) та від 18.01.2019 №б/н (строк ді ї направлення з 04.02.2019 по 05.02.2019). Строк проведення перевірки продовжено на підставі службової записки від 18.01.2019, погодженої директором Департаментом, згідно з резолюцією на копії вказаної службової записки.

Відтак, суд виходить з того, що у Департаменту були наявні законодавчо мотивовані підстави для проведення спірної перевірки ТСББ «Комфорт». Натомість, твердження представника позивача про те, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н щодо здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 містить прописану дату « 05.02.2019р.» над іншою датою - « 18.01.2019р.», що, за твердженням представника позивача, вказує на нечинність даного направлення та, відповідно, на відсутність правових підстав для подальшої перевірки., наведеного не спростовує та протилежного не доводить.

Відповідно до п. 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, у тому числі, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, зі змісту акту від 05.02.2019 №б/н, копія якого наявна у матеріалах справи, вбачається, що спірна перевірка проведена за участі, зокрема голови правління ТСББ «Комфорт» Процика В.Ф., що не заперечувалась представником позивача, та свідчить про реалізацію позивачем права бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У той же час, приписами п.п. 16 та 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається зі змісту листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 05.02.2019 №073-1193, адресованого ТСББ «Комфорт», останнього направлено матеріали, складені за результатами перевірки, а також повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівельної діяльності відбудеться 14.02.2019 о 10 год. 15 хв., у зв`язку з чим, уповноваженій особі ТСББ «Комфорт» слід прибути до Департаменту за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 32А. Вказаний лист, згідно з наявною у матеріалах справи копією розрахункового документу відділення поштового зв`язку, направлено на адресу позивача 07.02.2019, а отримано останнім 11.02.2019, про що свідчать відомості з офіційної веб-сторінки Укрпошти, тобто за три доби до дня розгляду справи. Натомість, як було зазначено вище, неприбуття суб`єкта містобудування, у даному разі позивача, у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Щодо виявленого в акті від 05.02.2019 №б/н правопорушення суд зазначає про наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Так, у акті від 05.02.2019 №б/н перевіряючими в якості виявленого порушення вказано, що ТСББ «Комфорт» на виконання вимог припису Департаменту з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виданого 19.05.2017, виконані будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями « 2» - «З», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення».

З приводу викладеного суд звертає увагу на наступне.

Департаментом з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) попередньо проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил керівника ТСББ «Комфорт», за результатами чого складеного акт від 03.11.2016, в якому вказано, що за результатами даної перевірки встановлено, що зі сторони дворового фасаду по ряду «П» в осях « 25-26», згідно з проектом, у підвальному приміщенні будинку на вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва виконано технологічне вікно розміром 900х1200(h)мм та приямок. Приямок розміром 1300х1000мм, згідно з проектним рішенням, відсутній. На підставі викладеного, Департаментом складено припис від 03.11.2016, яким від ТСББ «Комфорт» вимагалось зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності.

Згідно з актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.05.2017, Департаментом встановлено, що ТСББ «Комфорт» вимог припису від 03.11.2016 не виконано, з огляду на що, Департаментом складено новий припис від 19.05.2017 з вимогою у термін до 31.07.2017 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності шляхом приведення підвального приміщення житлового будинку на вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва до стану відображеного у схемі розташування елементів стін підвалу, розробленої КИЇВЗНДІЕП та звіту ДП «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій світового приямку багатоквартирного житлового будинку по вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва щодо забезпечення міцності, стійкості, надійності та безпечності його експлуатації).

Надалі, актом, складеним Департаментом за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, від 12.06.2018 №б/н, встановлено, що під час виїзду на місце 11.06.2018 виявлено, що у підвальних приміщеннях в осях 25-26 у будинку №17-25 на вул. Герцена у Шевченківському районі будівельні не виконуються. ТСББ «Комфорт» відновило конструкцію приямку та стіни підвалу. Отже, перевіряючим зроблено висновок, що замовником будівництва виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданого Департаментом від 19.05.2017.

Аналіз наведеного, доводить, що факт виконання припису Департаменту від 19.05.2017, підставою для складення якого фактично слугували висновки акту від 03.11.2016, в якому, у тому числі, вказано про виконання технологічного вікна розміром 900х1200(h)мм, посадовими особами Департаменту встановлено ще в акті від 12.06.2018 №б/н. Відтак, твердження відповідача про те, що ТСББ «Комфорт» на виконання вимог припису Департаменту від 19.05.2017 виконано будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями « 2» - «З», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення», суперечить висновкам того самого органу державного архітектурно-будівельного контролю, викладеним в акті від 12.06.2018 №б/н, про виконання припису від 19.05.2017 без зауважень.

Крім того, суд звертає увагу, що у силу ч. 4 ст. 2 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і надалі у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

З огляду на викладене, слід зазначити, що повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється (ч. 1 ст. 6 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Отже, оскільки факт виконання вимог припису Департаменту від 19.05.2017 вже був об`єктом перевірки (акт Департаменту від 12.06.2018 №б/н), за результатами чого встановлено його виконання ТСББ «Комфорт» без зауважень, суд вказує, що повторна перевірка факту його виконання, у силу наведених законодавчих положень, не допускається. У той же час, фактичні обставини даної справи свідчать про те, що саме факт виконання наведеного припису, а не наведені у зверненні гр. ОСОБА_1 обставини, слугували підставою для проведення перевірки та, відповідно, винесення оскаржуваної постанови.

При цьому, суд звертає увагу, що у п.п. 70, 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі RYSOVSKYY v. UKRAINE (Рисовський проти України) заява №29979/ проаналізовано поняття «належне урядування».

Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), п. 119).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип «належного урядування» може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (див., наприклад, рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), п. 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (див. зазначені вище рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 53, та «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), п. 38) (http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-107088).

Оскільки саме Департаментом у попередньому акті від 12.06.2018 №б/н вказано про виконання припису від 19.05.2017 без зауважень, повторне встановлення тим самим органом державного архітектурно-будівельного контролю у подальших перевірках не допускається, з огляду на те, що наведене спричинює юридичну невизначеність у даних правовідносинах, а можливі негативні наслідки вказаної поведінки мають покладатись саме на державу в особі відповідного суб`єкта господарювання.

Як наслідок, суд вказує, що оскаржувана постанова Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №10/19/073-1440 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.02.2019 є такою, що винесена без достатньої правової підстави, а тому є протиправною та підлягає скасуванню.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення останніх у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 26.02.2019 №, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 921,00 грн., який підлягає присудженню на його користь у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 77, 139, 245, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №10/19/073-1440 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.02.2019.

Присудити здійснені Товариством співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» (, адреса: 04050, м. Київ, вул. Герцена, 17-25) документально підтверджені судові витрати у розмірі 1 921,00 грн. (однієї тисячі дев`ятисот двадцяти однієї грн. 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4В).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок