Справа № 580/1954/20
Суддя: В.О. Гаврилюк
Дата ухвалення: 2020-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2020 року справа № 580/1954/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - Головне управління, відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Черкаській області від 15.05.2020 № 1236 про притягнення начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 15 травня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 15 травня року по день ухвалення рішення у справі.

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з посади позивача є незаконним, а наказ від 15.05.2020 таким, що прийнятий відповідачем передчасно та без дотримання вимог законодавства, оскільки відповідачем порушено встановлений законом порядок притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, чим порушені права на працю та доступ до публічної служби, з метою відновлення порушених прав внаслідок незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивач має бути поновлений на займаній раніше посаді з дня, наступного за днем звільнення зі стягненням середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

10 червня 2020 року ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд адміністративної справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 02.07.2020.

30 червня 2020 року відповідач подав відзив на адміністративний позов, в якому просив в його задоволенні відмовити повністю зазначивши при цьому, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності підполковника міліції ОСОБА_1 є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, які суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставина є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Своїми діями позивач вчинив проступок, який підриває довіру й авторитет Національної поліції України в очах громадськості і є несумісним з подальшим проходженням служби.

Скоєння позивачем дисциплінарного проступку стало можливим унаслідок відвертого ігнорування та недотримання ним Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про запобігання корупції", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

У ході дисциплінарного службового розслідування, обставини, які б пом`якшували чи обтяжували ступінь вини позивача, передбачених статтею 19 Дисциплінарного статуту національної поліції України не встановлено.

01липня 2020 року представник позивача подав клопотання про ознайомлення з відзивом на позовну заяву, а 02.07.2020 - заяву про відкладення розгляду справи.

02 липня 2020 року представник відповідача подала до суду клопотання про відкладення засідання у справі.

02 липня 2020 року ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду розгляд справи по суті відкладено та зазначено, що про дату та час проведення судового засідання буде повідомлено сторін додатково судовими повістками, після скасування заходів запобігання розповсюдження коронавірусу в Україні.

28 липня 2020 року представник позивача подав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

31 липня 2020 року ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду, занесеною до протоколу судового засідання, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 11.08.2020.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11.08.2020 оголошено перерву у судовому засіданні по суті до 17.08.2020.

17 серпня 2020 року представник позивача подала до суду витребувані судом докази.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.08.2020, занесеною до протоколу судового засідання, відкладено розгляд справи по суті до 01.09.2020.

01 вересня 2020 року представник позивача подав до суду клопотання про відкладення слухання справи.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 розгляд справи по суті відкладено та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 07.09.2020.

07 вересня 2020 року представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні та слухання справи за відсутності позивача.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.09.2020, занесеною до протоколу судового засідання, вирішено розглянути справу у порядку письмового провадження на підставі частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов до такого висновку.

Суд встановив, що позивач з 01.09.2003 року проходив службу в органах міліції та Національної поліції України, а з 05.08.2019 року займав посаду начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Висновком Головного управління від 15.05.2020, складеним за результатами службового розслідування за фактом вчинення начальником Золотоніського відділу поліції ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 дій, які мають ознаки дисциплінарного проступку, встановлено, що 01.05.2020 близько 02.18 до відділу служби "102" УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення гр. ОСОБА_2 про те, що 01.05.2020 о 02.17 год за адресою: АДРЕСА_1 двоє невідомих осіб в стані алкогольного сп`яніння кинули порожню пляшку та розбили на балконі віконне скло заявниці. Дані особи наразі перебувають на дитячому майданчику перед будинком.

У даному висновку дисциплінарна комісія відповідача дійшла висновку, що службове розслідування за рапортом начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 від 01.05.2020 № 331рп/12/і/01-2020 щодо вчинення 01.05.2020 начальником Золотоніського відділу поліції ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку закінчити.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушення вимог п.1, 2 ч. 1 ст. 2, ст. 3, ч.1 ст. 6, ч.5 ст.7, ч.1 ст. 8, ч. 1 ст.12, п.1, 2 ч. 1, ч.3 ст.18, п.1-3, 10 ч. 1 ст. 23, ч. 2, 3 ст.30 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 38 та ст.39 Закону України "Про запобігання корупції", п.1-3, 6, 7, 11, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацами 1, 2, 6-8, 10 ч. 1 1 та абзацами 2 ч.2 розділу ІІ абзаців 1, 2 ч.2 та ч. 3,4 розділу IV, абзацу 2 ч. 4 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського начальника Золотоніського відділу поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 вирішено звільнити зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 15.05.2020 року № 1236 відповідно до статті 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п.1, 2 ч. 1 ст. 2, ст. 3, ч.1 ст. 6, ч.5 ст.7, ч.1 ст. 8, ч. 1 ст.12, п.1, 2 ч. 1, ч.3 ст.18, п.1-3, 10 ч. 1 ст. 23, ч. 2, 3 ст.30 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 38 та ст.39 Закону України "Про запобігання корупції", п.1-3, 6, 7, 11, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацами 1, 2, 6-8, 10 ч. 1 1 та абзацами 2 ч.2 розділу ІІ абзаців 1, 2 ч.2 та ч. 3,4 розділу IV, абзацу 2 ч. 4 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Присяги поліцейського начальника Золотоніського відділу поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Вважаючи притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним, а наказ від 15.05.2020 таким, що прийнятий відповідачем передчасно та без дотримання вимог законодавства, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Під час вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно до частини 1, 2 стаття 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1, 2 та пунктів 6, 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частинами 3, 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як свідчать матеріали справи, відповідачем було проведено службове розслідування за фактом вчинення позивачем дій, які мають ознаки дисциплінарного стягнення, яке виявилося у не названні свого прізвища, посади та спеціального звання, не вжиття жодних превентивних заходів та заходів примусу для припинення порушення публічної безпеки і порядку ОСОБА_4 . Крім того, за висновком службового розслідування, позивач не контролював свою поведінку, почуття та емоції, поводив себе не стримано, зверхньо, зухвало та висловлювався на адресу поліцейських нецензурною лайкою, намагаючись при цьому переконати поліцейських в тому, що ОСОБА_4 жодного адміністративного правопорушення не вчиняв.

За результатами вказаного розслідування відповідачем складено висновок від 15.05.2020, в якому зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, позивача рекомендовано звільнено зі служби в поліції.

Наказом відповідача № 1236 від 15.05.2020 за вчинення дисциплінарного проступку звільнено зі служби в поліції.

Отже, що в ході службового розслідування мають бути встановлені всі обставини, які свідчать про наявність в її діях саме цього проступку.

Як свідчать матеріали справи, розслідування зводилось до висвітлення фактів вчинення ОСОБА_5 адміністративного правопорушення про що складений відповідний протокол (постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.05.2020 року у справі № 711/3209/20 закрито провадження по справі про притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складів адміністративних правопорушень.

Крім того, висновок службового розслідування відносно позивача не містить пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, не містить відомостей, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень.

Також відповідач не обґрунтував необхідності застосування саме крайнього заходу дисциплінарного впливу у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи відсутність обґрунтованих висновків про підтвердження факту порушення позивачем службової дисципліни та неналежного виконання ним своїх посадових обов`язків, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади є неправомірним та таким, що суперечить нормам чинного законодавства, а відтак оскаржуваний наказ ГУНП в Черкаській області № 1236 від 15.05.2020 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення є протиправним, а тому позов в цій частині належить задовольнити.

Разом з тим, інша частина позовних вимог є передчасною та не може бути задоволена, оскільки відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Частинами 2, 3 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Відповідно до Інструкції "Про затвердження Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 23.11.2016 № 1235, рішення з питань проходження служби в поліції оформлюються письмовими наказами по особовому складу.

Підставою для видання наказів по особовому складу є такі зміни в службовій діяльності: звільнення з посади; звільнення зі служби в поліції.

Отже, враховуючи вищевикладене поліцейський вважається звільненим у день винесення наказу по особовому складу про звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції.

Матеріали справи містять лише наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 1236 від 15.05.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а наказ про звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції в матеріалах справи відсутній, а отже позивач не є таким, що звільнений.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, зважаючи, що відповідач не довів правомірність вчинених ним дій, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.

Згідно статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Зважаючи на те, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", та не надав доказів понесення інших судових витрат, то підстави для їх розподілу відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 - 246, 255, 295, підпунктом 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Черкаській області від 15.05.2020 № 1236 про притягнення начальника Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 );

2) відповідач - Головне управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57, ).

Рішення складене у повному обсязі та підписане 07.09.2020.

Суддя В.О. Гаврилюк