Справа № 640/15420/19
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Мельничука В.П. та суддів Лічевецького І.О., Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 березня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення яким адміністративний позов задовольнити.

Відповідно до ч. 5 ст. 296 КАС України в редакції згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Розмір судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги в адміністративній справі визначено Законом України "Про судовий збір" з урахуванням змін до вказаного Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем в адміністративному позові заявлено вимогу майнового характеру про скасування постанови приватного виконавця від 29 липня 2019 року у виконавчому провадженні № 59662798 про стягнення з боржника основної винагороди у розмірі 10728, 26 дол. США.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 повинна була самостійно визначити розмір сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру на день сплати відповідного судового збору, оскільки офіційний курс валют є нестабільним та може змінюватись в залежності від економічних чинників.

Вказаною особою в порушення зазначених вимог законодавства не було дотримано вказані вимоги ст. 296 КАС України та не додано документ про сплату судового збору, натомість було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору.

ОСОБА_1 зазначала, що є одинокою матір`ю, отримує від держави соціальну допомогу, сама виховує сина, який вчиться на денній формі навчання в Національному університеті біоресурсів і природокористування України.

Також вказувала, що єдиним джерелом та засобом існування було заробітна плата, яку оторимувала за місцем основної роботи в Київському національному університеті ім. Тараса Шевченка на посаді прибиральниці службових приміщень.

Однак, в серпні 2019 року, після арешту грошових кошів на рахунках: надходження заробітної плати та соціальної допомоги одинокій матері, залишилася без засобів існування.

На підтвердження вказаного, Позивачем до апеляційної скарги було додано копію Довідки про доходи Київського національного університеті ім. Тараса Шевченка за липень-вересень 2019 року та копію довідки Управління праці та соціального захисту населення Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про отримання (неотримання) допомоги №01-07/3680 від 30 серпня 2019 року.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам КАС України.

Вказаній особі було надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги тривалістю три дні, перебіг якого обчислюється з дня отримання копії даної ухвали, але не раніше ніж з дня закінчення карантину, установленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19" (зі змінами) шляхом надання документу про сплату судового збору чи доказів наявності пільг по його сплаті.

Разом з цим, недоліки апеляційної скарги у строк встановлений судом не усунуто.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, яке заявлене в апеляційній скаргі, перевіривши його обґрунтованість, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другою вказаної статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту наведених норм вбачається, що визначальним критерієм для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору є майновий стан особи, з`ясування рівня якого залежить від доказів, якими сторона його обґрунтовує.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

При цьому суд вважає за необхідне зауважити, що сама по собі відповідність особи одній або декільком умовам, передбаченим ст. 8 Закону України «Про судовий збір», не є підставою для прийняття рішення про звільнення від сплати судового збору або його відстрочення за відсутності доказів скрутного майнового стану такої особи.

Колегія суддів зазначає, що особа, яка порушує питання саме про звільнення від сплати судового збору, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і до закінчення розгляду справи, ухвалення судового рішення по суті вимог заяви, скарги.

Разом з цим, ОСОБА_1 не було надано відомостей, які підтверджували б, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, тобто за 2019 рік, а також інших доказів з яких можливо зробити висновки щодо її майнового стану та які б стали підставою для звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги.

Враховуючи, що матеріали даної адміністративної справи не містять відомостей про доходи позивача за 2019 рік та доказів неможливості сплати судового збору, як станом на момент звернення до суду з апеляційною скаргою, так і до ухвалення судового рішення по суті вимог даної апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 березня 2020 року.

Відповідно до супровідного листа Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 квітня 2020 року вказану ухвалу було направлено ОСОБА_1 на адресу, яка вказана в апеляційній скарзі, а саме: АДРЕСА_1 .

Проте вказана рекомендована кореспонденція повернулась на адресу суду з довідкою відділення звязку форми ф.20 від 14 квітня 2020 року, в якій вказано причину повернення "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення".

Супровідним листом Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2020 року на адресу ОСОБА_1 було повторно направлено ухвалу судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року.

Однак, вказана рекомендована кореспонденція повернулась на адресу суду з довідкою відділення звязку форми ф.20 від 13 травня 2020 року, в якій вказано причину повернення "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення".

Супровідним листом Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2020 року на адресу ОСОБА_1 було втретє направлено ухвалу судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року.

Однак, вказана рекомендована кореспонденція повернулась на адресу суду з довідкою відділення звязку форми ф.20 від 25 травня 2020 року, в якій вказано причину повернення "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Статтею 128 КАС України передбачено, що у разі відмови адресата від одержання повістки особа, яка її доставляє, робить відповідну відмітку на повістці, засвідчує її власним підписом і негайно повертає до адміністративного суду. Особа, яка відмовилася одержати повістку, вважається такою, що її повідомлено про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Згідно п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Колегія суддів звертає увагу, що станом на 09 вересня 2020 року до суду від ОСОБА_1 заяв чи клопотань щодо зміни адреси не надходило.

Враховуючи положення статті 251 КАС України копія ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху згідно з довідкою відділення звязку форми ф.20 від 25 травня 2020 року, в якій вказано причину повернення "адресат відсутній за вказаною адресою" вручена адресату 25 травня 2020 року.

При цьому, колегією суддів було враховано, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (зі змінами) на всій території України запроваджено карантин.

Разом з цим, згідно Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Закон № 731-IX опубліковано 16 липня 2020 року. Відповідно, строки, які були продовжені у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби, закінчуються 06 серпня 2020 року.

Колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 було надано достатній строк для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 березня 2020 року чи надання доказів наявності пільг по його сплаті.

Однак, вказаною особою недоліки апеляційної скарги зазначені в ухвалі судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року в наданий строк та в розумний строк надходження кореспонденції не усунуто.

Також, ОСОБА_1 не звертається до суду з заявою про продовження/поновлення процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги (відповідно до п. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 р. N 731-IX).

Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Таким чином, зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 248, 298, 321, 322, 325, 328, 329, 331 КАС України, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича про визнання протиправною та скасування постанови- повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко