Справа № 500/1387/20
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №500/1387/20

31 серпня 2020 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мартиць О.І.

за участю:

секретаря судового засідання Семеха В.Т.

позивача ОСОБА_1

представників позивачів адвокатів Самуляка М.Ю., Печеного О.П.

представника відповідача Кондрат Л.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2020 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, в якій позивачі просять скасувати наказ управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №59 від 12.05.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора з особливих доручень, відділу зв`язків з громадськістю УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та начальника відділу зв`язків з громадськістю УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 11.02.2020 о 11 год. 46 хв. на скорочений номер екстреного виклику поліції "102" надійшло анонімне повідомлення про сварку між сусідами за адресою: АДРЕСА_1 . На відпрацювання даного виклику були відправлені позивачі.

Вказаний виклик позивачі отримали о 11 год. 51 хв., прибули о 12 год. 06 хв., а відмітку про виконання поставлено о 15 год. 29 хв., зазначивши в електронному рапорті наступну інформацію: "Прибувши за вказаною адресою, виявлено ОСОБА_3 , 1974 року народження, який перебував з ознаками сп`яніння та вибивав двері квартири №129 , пояснивши, що він є власником квартири, хоча документів на право власності не показував, уточнивши, що його квартиранти не сплачують гроші за оренду. Квартиранти ОСОБА_15 і ОСОБА_16 надали договір оренди та розписку власника, де вказано, що вони оплатили 200 доларів щомісячної суми, включно з квітнем 2020 року. Власник стабільно вчиняє скандали та ображає їх. На місце події викликано міграційну службу, оскільки чоловік із Зімбабве перебуває на території України нелегально. Прибув ОСОБА_4 , в сусідки ОСОБА_5 відібрано пояснення та заяву, громадянин ОСОБА_3 доставлений в ТОНД, освідчено на стан наркотичного сп`яніння, факт підтвердився. Складено адміністративні матеріали за статтею 173 КУпАП, протокол затримання".

13.02.2020 на скорочений номер екстреного виклику поліції "102" надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_3 , який заявив про те, що 11.02.2020 працівник поліції, на ім`я ОСОБА_7 або ОСОБА_8 , які виїжджали на повідомлення його сусідки, щодо нетверезого стану заявника, з його слів грубо з ним спілкувалися, вживали ненормативну лексику. Даний виклик розглянуто інспекторами відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП старшим лейтенантом поліції Ямборка Т.Р. та лейтенантом поліції Кульбабою І.П., за результатами чого складено електронний рапорт наступного змісту: "Прошу Вас матеріали справи по даній події направити до УПП в Тернопільській області ДПП, для повної всебічної та правової оцінки".

На підставі наказу управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції №38 від 03.04.2020 "Про призначення проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" була створена комісія у складі: голови комісії - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП; члена комісії - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , оперуповноваженого Тернопільського управління ДВБ НП України; члена комісії - капітана поліції Ірини Ніколаєвої, старшого інспектора з о/д відділу уповноважених з контролю за дотриманням прав людини в поліцейській діяльності Управління дотримання прав людини НПУ. Вищенаведена комісія провела службове розслідування по факту порушення службової дисципліни позивачами.

04.05.2020 начальником управління патрульної поліції в Тернопільській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_11 був затверджений висновок службового розслідування. Комісія вважала, що за вчинення дисциплінарного проступку позивачів слід притягнути до дисциплінарної відповідальності та оголосити догани.

12.05.2020 був виданий наказ управління патрульної поліції в Тернопільській області ДПП №59 про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивачів та оголошено їм догани. 13.05.2020 позивачі були ознайомлені з вищенаведеним наказом.

Позивачі не погоджуються з висновками службового розслідування та вважають наказ управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №59 від 12.05.2020 про притягнення їх до дисциплінарної відповідальності, внаслідок чого, вони отримали догани, незаконним та таким, що підлягає скасуванню. Своїми діями відповідач порушив права, свободи, інтереси позивачів, оскільки їх незаконно було притягнуто дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У справі призначено судове засідання на 22.07.2020.

22.07.2020 від управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду поступив відзив на позов, в якому відповідач просив в задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності відмовити в повному обсязі, оскільки оскаржуваний наказ виданий з дотриманням вимог процедури проведення службових розслідувань, уповноваженою на те посадовою особою, стягнення накладено в межах, передбачених законодавством. Твердження та аргументи позивачів, викладені в позовній заяві є безпідставними, необґрунтованими, та такими, що не відповідають дійсності.

В судовому засіданні 22.07.2020 розгляд справи відкладено до 11.08.2020 для ознайомлення з відзивом. 11.08.2020 оголошено перерву до 31.08.2020.

В судовому засіданні 31.08.2020 позивач ОСОБА_1 та представники позивачів адвокати Самуляк М.Ю. і Печений О.П. позовні вимоги підтримали повністю з підстав викладених у позовній заяві та просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні 31.08.2020 проти задоволення позовних вимог заперечила з мотивів наведених у відзиві на позов.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно наказу управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.05.2020 №59 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності":

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог пунктів 1, 3, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пункту 5 розділу II наказу МВС від 18.12.2018 №1026 "Про затвердження Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису", пунктів 1, 3 розділу І, пункту 5 розділу III, пунктів 2, 4 розділу IV наказу МВС від 09.11.2016 №1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 18, частини 2 статті 31, частини 2 статті 37, частини 2 статті 44, частини першої статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до пункту 2 частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" старшого інспектора з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог пунктів 1, 3, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пункту 5 розділу II наказу МВС від 18.12.2018 №1026 "Про затвердження Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису", пунктів 1, 3 розділу І, пункту 5 розділу III, пунктів 2, 4 розділу IV наказу МВС від 09.11.2016 №1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 18, частини 2 статті 31, частини 2 статті 37, частини 2 статті 44, частини першої статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до пункту 2 частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" начальника відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану.

Підставою для видачі зазначеного наказу став висновок службового розслідування від 04.05.2020, проведеного згідно із наказом "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 03.04.2020 №38, відповідно до якого прийнято рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивачів у вигляді доган.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

03.04.2020 до управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Тернопільській області ДПП) з Тернопільського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшло подання для проведення службового розслідування за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків старшим інспектором з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та начальником відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2, відносно громадянина ОСОБА_3 , що виразились у внесені неправдивих даних до протоколу про адміністративне затримання серії АА №017602 та порушені вимог наказу №1179 від 09.11.2016 "Про затвердження правил поведінки поліцейських".

Перевіркою інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - ІПНП) встановлено, що 11.02.2020 о 11.46 год. на скорочений номер екстреного виклику поліції "102" (далі - скорочений номер "102") надійшло анонімне повідомлення (тел. НОМЕР_1 ) про сварку між сусідами за адресою: АДРЕСА_1 (ЄО №4698). На відпрацювання даного виклику призначено екіпаж "Юпітер-0303".

Відповідно до розстановки сил та засобів роти №3 батальйону Тернопільській області ДПП за 11.02.2020, в складі екіпажу "Юпітер-0303" заступили старший інспектор з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю УПП в Тернопільській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та начальник відділу зв`язків з громадськістю УПП в Тернопільській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2

13.02.2020 на скорочений номер "102" надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає АДРЕСА_3 , який заявив про те, що 11.02.2020 працівник поліції на ім`я ОСОБА_7 або ОСОБА_8 , які виїжджали на повідомлення його сусідки, щодо нетверезого стану заявника, з його слів, грубо з ним спілкувались, вживали ненормативну лексику. Даний виклик розглянуто екіпажем "Юпітер-0015" в складі інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції Ямборка Т.Р. та інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП лейтенанта поліції Кульбаби І.П. , за результатом чого складено електронний рапорт наступного змісту: "Прошу Вас матеріали справи по даній події направити до УПП в Тернопільській області ДПП, для повної та всебічної правової оцінки".

В ході проведення службового розслідування, з метою встановлення об`єктивних обставин події комісією переглянуто відеозапис із нагрудного відеореєстратора №000062 та №000104 за 11.02.2020 та встановлено порушення позивачами вимог чинного законодавства України та вчинення неправомірних дій щодо громадянина ОСОБА_3 , 1974 року народження.

В позовній заяві позивачами стверджується, ОСОБА_3 був фактично затриманим о 14 год. 30 хв., про що свідчить запис в протоколі затримання серії АА №017602 від 11.02.2020, однак згідно відеозапису з нагрудних камер поліцейських, які долучені позивачами до матеріалів справи. Так, в папці 062, відеозаписом №....0319, та папці 104, відеозаписом №...0720, чітко зафіксовано, як о 13 год. 15 хв. старший інспектор з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надягає на ОСОБА_3 кайданки.

Момент затримання регулюється Кримінально-процесуальним кодексом України (КПК). Так, відповідно до статті 208 КПК особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Відповідно до вимог частини другої статті 37 Закону України "Про Національну поліцію", відлік часу утримання затриманої фізичної особи в спеціально відведених для цього приміщеннях рахується з моменту її фактичного затримання.

Як вбачається з відеозаписів з нагрудних камер поліцейських, старшим інспектором з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 застосовувалась фізична сила стосовно громадянина ОСОБА_3 . Так, в папці 062, відеозаписом №...0318 та в папці 104, відеозаписом №...0719 зафіксовано, як о 12 год. 26 хв. старшим інспектором з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 було застосовано фізичну силу до громадянина ОСОБА_3 .

Внаслідок застосування позивачем ОСОБА_1 фізичної сили, громадянин ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді колотої рани на лівій руці. Це підтверджує відеозапис №...0318 (папка 062), з огляду якого вбачається, що начальник відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_2 о 12 год. 28 хв. здійснює виклик на лінію "103" та пояснює, що громадянин ОСОБА_3 отримав колоту рану руки впавши до скляного стола. Крім того, в протоколі про адміністративне затримання серії АА №017602 від 11.02.2020 зазначено, що в громадянина ОСОБА_3 виявлено тілесні ушкодження у вигляді колотої рани на лівій руці.

Відповідно до статті 44 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський може застосовувати фізичну силу, у тому числі спеціальні прийоми боротьби (рукопашного бою), для забезпечення особистої безпеки або/та безпеки інших осіб, припинення правопорушення, затримання особи, яка вчинила правопорушення, якщо застосування інших поліцейських заходів не забезпечує виконання поліцейським повноважень, покладених на нього законом.

Поліцейський зобов`язаний письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили.

Згідно матеріалів справи, старшим інспектором з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 не було письмово повідомлено про факт нанесення ним громадянину тілесних ушкоджень.

Крім того, відповідно до статті 43 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний заздалегідь попередити особу про застосування фізичної сили, спеціальних засобів і вогнепальної зброї і надати їй достатньо часу для виконання законної вимоги поліцейського, крім випадку, коли зволікання може спричинити посягання на життя і здоров`я особи чи та/або поліцейського або інші тяжкі наслідки, або в ситуації, що склалася, таке попередження є невиправданим або неможливим.

Попередження може бути зроблено голосом, а за значної відстані або звернення до великої групи людей - через гучномовні установки, підсилювачі звуку.

Згідно відеозаписів, які долучені до матеріалів справи, старшим інспектором з особливих доручень відділу зв`язків з громадськістю управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 не було попереджено особу про застосування фізичної сили.

Матеріалами службового розслідування встановлений факт порушення позивачами вимог пункту 5 Розділу 2 наказу Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 №1026 "Про затвердження Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису" (далі - Наказ №1026).

Так, відповідно до пункту 5 та 6 Наказу №1026 включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання.

Як зазначають позивачі з метою недопущення розряджання нагрудного відеореєстратора в салоні службового автомобіля вимкнули нагрудний відеореєстратор, натомість включили внутрішній відеореєстратор в авто.

Так, з огляду відеозаписів, які позивачі долучили до позовної заяви не видно жодного "внутрішнього" відеореєстратора службового автомобіля.

Крім того, в ході проведення службового розслідування зроблено запит до регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Тернопільській області з приводу повідомлення від 11.02.2020 про факт затримання громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 27.04.2020 отримано відповідь про те, що у вказаний день інформація про затримання громадянина ОСОБА_3 в порядку статті 208 КПК України чи статей 260- 263 КУпАП до регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Тернопільській області не надходила.

Відповідно до частини третьої статті 261 КУпАП органи (посадові особи), правомочні здійснювати адміністративне затримання, про кожний випадок адміністративного затримання осіб інформують у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги, крім випадків, якщо особа захищає себе особисто чи запросила захисника.

Факт відмови громадянина ОСОБА_3 від інформування регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Тернопільській області на відеозаписах чи в матеріалах справи, відсутній.

Таким чином, пояснення позивачів та їх представників спростовується належними та допустимими доказами в матеріалах справи.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно абзаців першого, другого, третього, четвертого, п`ятого, шостого, сьомого, восьмого, дев`ятого, десятого пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 (далі - Правила) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до статті 38 Закону України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Згідно пункту 1, 2 частини першої 1 статті 18 Закону України "Про Національну Поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За нормами статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність у порядку та на підставах, передбачених Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний Статут Національної поліції України, (далі по тексту - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з частиною першою статті 1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 11 цього Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборони, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Положеннями частин першої та другої статті 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьої статті 13 Статуту визначено види дисциплінарних стягнень, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Враховуючи зазначені приписи, неналежне виконання обов`язків поліцейського є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана та сувора догана.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи наведені положення законодавства та виходячи з встановлених обставин у цій справі, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для скасування наказу управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №59 від 12.05.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності"

Суд також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах "Салов проти України" (заява №65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На думку суду відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність його дій, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про скасування наказу управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №59 від 12.05.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 07 вересня 2020 року.

Реквізити учасників справи:

позивачі:

- ОСОБА_1 місце проживання: АДРЕСА_4 РНОКПП: НОМЕР_2

- ОСОБА_2 місце проживання: АДРЕСА_5 РНОКПП: НОМЕР_3

відповідач:

- Департамент патрульної поліції місцезнаходження: вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048 .

Головуючий суддя Мартиць О.І.