Справа № 12890/11/2070
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 вересня 2020 р. Справа № 12890/11/2070
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Чалого І.С.,

суддів: Бартош Н.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 по справі № 12890/11/2070

за позовом Державного підприємства "Український державний центр по експлуатації спеціалізованих вагонів" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 було задоволено позов Державного підприємства "Український державний центр по експлуатації спеціалізованих вагонів" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення - рішення.

На зазначене рішення суду Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2020 визнано неповажними наведені в клопотанні Офісу великих платників податків Державної податкової служби про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави пропуску строку та апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби залишено без руху. Надано Офісу великих платників податків Державної податкової служби строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення з додаванням відповідних доказів в обґрунтування такої заяви. Роз`яснено, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги відповідно до ст. 299 КАС України буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення копію ухвали від 20.07.2020 отримано Офісом великих платників податків Державної податкової служби 30.07.2020.

11.08.2020 від Офісу великих платників податків Державної податкової служби надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги та поновлення строку на апеляційне оскарження. Офіс великих платників податків ДПС просить суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 року врахувати викладені висновки Верховного Суду в постанові від 15.05.2020 по справі №820/1212/17 в порядку п. 5 ст. 242 КАС України. В обгрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження відповідач зазначає, що Офісом великих платників податків ДФС було оскаржено вищезазначене рішення 04.11.2019 шляхом подання апеляційної скарги, тобто в межах строку встановленого КАС України. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019 по справі № 2а- 12890/11/2070 надано строк на усунення недоліків у зв`язку з несплатою судового збору протягом 10 днів з моменту отримання ухвали шляхом сплати судового збору в розмірі 2823,0 грн. Клопотанням від 29.12.2019 на виконання вимог ухвали апелянтом надано до суду оригінал платіжного доручення № 644 від 24.12.2019 про сплату судового збору в сумі 1970,0 грн за подання апеляційної скарги по справі №2а-12890/11/2070. Проте, ухвалою суду від 26.12.2019 апеляційну скаргу повернуто на адресу відповідача. При розгляді даного клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт просить врахувати той факт, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги відбулась Офісом ВПП в визначений ухвалами строк платіжним доручення від 24.12.2019 №644 в сумі 1970 грн, але зазначене платіжне доручення не було враховано апеляційним судом при повернення апеляційної скарги. Харківське управління Офісу великих платників податків своєчасно звернулось до Офісу великих платників Державної фіскальної служби щодо сплати судового збору доповідною запискою № 7409/28-10-50-05-17 від 24.10.2019 та доповідною запискою № 18304/28-10-50-05- 17 від 17.12.2019. однак сплата коштів відбулась лише 24.12.2019 року за платіжним дорученням № 644 від 24.12.2019 в сумі 1970,0 грн. та за платіжним дорученням № 828 від 22.06.2020 в сумі 853 грн. Отже, сплата судового збору за подання апеляційної скарги по справі №2а-12890/11/2070, здійснена Офісом великих платників податків ДФС в межах строку, встановлених ухвалою суду від 04.12.2019. Відмовляючи у задоволенні клопотання Офісу великих платників податків ДФС про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги та повертаючи апеляційну скаргу, Другий апеляційний адміністративний суд не здійснив перевірки зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України за допомогою комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суд" в сумі 1970,0 грн. по платіжному дорученні № 644 від 24.12.2019. Щодо решти судового збору за подання апеляційної скарги, то заявник звертає увагу суду на запровадження на території України карантинних заходів та просить врахувати строк дії карантину, встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 29020 року № 211. Зазначає, що неможливість подальшого оскарження судових рішень призведе до неякісного виконання покладених на контролюючий орган функції, що у свою чергу призведе жо безпідставних втрат з дохідної частини бюджету.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів не вбачає правових підстав для його задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 03.10.2019 Харківським окружним адміністративним судом у відкритому судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення, повний текст якого складено 11.10.2019.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги в силу приписів ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України є 11.11.2019.

Первинно з апеляційною скаргою відповідач звернувся 04.11.2019.

Ухвалою судді-доповідача Другого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2019 апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 року по справі № 12890/11/2070 залишенои без руху. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019 клопотання Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги було задоволено та продовжено Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.12.2019 апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби повернуто скаржнику.

Як вбачається з матеріалів справи, вдруге з апеляційною скаргою відповідач звернувся 14.07.2020, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження більше ніж на шість місяці.

Статтею 129 Конституції України визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються пункт сьомий частини третьої статті 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом, а також стаття 13 цього Кодексу, якою закріплено право учасників справи на апеляційне оскарження судового рішення.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано Главою 1 Розділу ІІІ КАС України, статтею 295 якого встановлено строк для подання апеляційної скарги.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Та обставина, що Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби звернулось з первинною апеляційною скаргою у строк, не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, враховуючи, що судом апеляційної скарги продовжувався строк для усунення недоліків первісно поданої апеляційної скарги, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Отже, наведена причина пропуску строку оскарження рішення не може бути визнана поважною та слугувати підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідачем не надано жодних інших доказів, які підтверджують неможливість сплати судового збору за весь період строку, який пропущено апелянтом для подання апеляційної скарги.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.12.2019 апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДФС повернуто відповідачу. Із апеляційною скаргою вдруге відповідач звернувся 14.07.2020. Відповідачем в повному обсязі сплачено судовий збір 22.06.2020, тобто через півроку після подачі апеляційної скарги вперше, однак достовірних доказів відсутності коштів на сплату судового збору протягом вказаного часу та вчинення дій, направлених на отримання коштів для сплати судового збору, відповідачем не надано.

Так само безпідставними є посилання заявника апеляційної скарги на належне виконання ним вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, оскільки станом на момент постановлення ухвали про повернення апеляційної скарги вимоги ухвали суду від 04.12.2020 про сплату судового збору не виконані, судовий збір не було сплачено в повному розмірі.

Окрім цього, як на підставу пропуску такого процесуального строку, заявник скарги посилається, зокрема, на те, що вдруге право на апеляційне оскарження реалізується ним під час дії карантину встановленого Кабінетом міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), а строк на апеляційне оскарження, продовжується на строк дії такого карантину.

Однак, вказана підстава не може бути визнана судом як поважна. Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30 березня 2020 року", яким, серед іншого, внесені зміни до КАС України, набрав чинності 02 квітня 2020 року. Тоді як строк на апеляційне оскарження рішення у цій справі сплинув та на виконання вимог ухвали від 04.12.2019 (щодо сплати судового збору у визначеній сумі), до набрання цим законом чинності.

З часу первинного повернення апеляційної скарги (26.12.2019) до дня подачі повторної апеляційної скарги (14.07.2020) минуло більше ніж 6 місяця.

Зважаючи на значний пропуск строку на апеляційне оскарження, клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження не можна вважати обґрунтованим, тому що невиконання відповідачем вимог процесуального закону щодо виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху через несплату судового збору, та, як наслідок, повернення її заявнику не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Надаючи оцінку обґрунтованості поданого клопотання, колегія суддів зважає на те, що після повернення вперше поданої заявником апеляційної скарги й до моменту звернення скаржника до суду апеляційної інстанції з такою скаргою вдруге сплинуло більше шести місяців, а, отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням апеляційної скарги.

Жодних доводів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги за період після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги, заявник апеляційної скарги не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

Посилання заявника апеляційної скарги на помилковість висновків суду апеляційної інстанції під час постановлення ухвали від 26.12.2019 про повернення скарги скаржнику з підстав не виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції, адже оцінка правомірності дій суду апеляційної інстанції в цій частині можуть бути надані тільки судом вищої інстанції в межах розгляду касаційної скарги на таку ухвалу.

Посилання заявника апеляційної скарги на те, що неможливість подальшого оскарження судових рішень призведе до неякісного виконання покладених на контролюючий орган функції, що у свою чергу призведе жо безпідставних втрат з дохідної частини бюджету, жодним чином не може надавати відповідачу, як суб`єкту владних повноважень, переваги над іншими учасниками процесу.

Пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням того, що попередньо в задоволенні клопотання, яке було подано при подачі апеляційної скарги, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.05.2020 відмовлено, апеляційна скарга була залишена без руху, а подане вдруге клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не свідчить про поважність причин пропуску строку, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Законом України №1540-ІХ від 30 березня 2020 року доповнено "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3, відповідно до якого: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Законом України №731-ІХ від 18 червня 2020 року внесено зміни до вищевказаної норми і її викладено в наступній редакції: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Враховуючи вищевикладене, строк для усунення недоліків цієї апеляційної скарги закінчився 06 серпня 2020 року.

З огляду на те, що позивачем не надано до суду відповідної заяви і доказів неможливості учинення конкретної процесуальної дії у визначений строк, зумовленої обмеженнями, упровадженими у зв`язку із карантином, та у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у цій справі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд У Х В А Л ИВ:

В задоволенні клопотання Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 по справі № 12890/11/2070 за позовом Державного підприємства "Український державний центр по експлуатації спеціалізованих вагонів" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення - рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Н.С. Бартош З.Г. Подобайло