Справа № 160/4747/20
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року Справа № 160/4747/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Боженко Н.В.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у порядку письмового провадження в м.Дніпрі адміністративну справу №160/4747/20 за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» про застосування заходів реагування,-
В обґрунтування позовних вимог Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області зазначає, що під час планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» позивачем було зафіксовано порушення останнім вимог нормативно-правових актів з пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту. Позивач зауважив, що ці порушення створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування заявлених в позові заходів реагування.
Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/4747/20 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 р. позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області залишено без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки протягом десяти днів з дня отримання ухвали.
17 травня 2020 р. на виконання ухвали суду представником позивача виправлено відповідні недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2020 р. прийнято зазначену вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі №160/4747/20 за вищезазначеним позовом, ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження) згідно частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
25 червня 2020 р. до суду надійшли від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» доповнення до відзиву, в яких відповідач зазначив, що 23.06.2020 р. Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області проведено повторну перевірку щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: Київська область, м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9, результати якої відображені в акті, де позивач зазначив про усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» 26 порушень з 27. Так, на думку позивача, суб`єктом господарювання не усунено порушення вимог пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ "Захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5.-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд". При цьому, відповідач зауважив, що він орендує лише частину приміщення будівлі літ. «Б» та не повинен був влаштовувати будь-які додаткові конструкції на покрівлі всієї будівлі. Крім того, як наголошує відповідач, ДСТУ Б В 2.5-38:2008 втратив чинність з 01.11.2019 р., у зв`язку з чим позивач не мав права вимагати його виконання. Додатково відповідач посилався на надану до суду копію розрахунку категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою приміщень металобази Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» по пров. Серпневий у м.Кагарлик Київської області. Як стверджує відповідач даний розрахунок підтверджує те, що приміщення металобази відповідача по пров. Серпневий, 9 у м.Кагарлик Київської області відповідно до ДСТУ Б В1.1-36:2016 "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою" за пожежною небезпекою відносяться до категорії "Д".
26 червня 2020 р. до суду надійшло позивачем клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, а саме: документів, складених Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області стосовно проведеної 23.06.2020 р. останнім позапланової перевірки відповідача.
30 червня 2020 р. до суду надійшли від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» доповнення до відзиву, в яких відповідач зазначив, що 23.06.2020 р. Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області проведено повторну перевірку щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: Київська область, м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9, результати якої відображені в акті, де позивач зазначив про усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» 26 порушень з 27. Так, на думку позивача, суб`єктом господарювання не усунено порушення вимог пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ "Захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5.-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд". При цьому, відповідач повторно зауважив, що він орендує лише частину приміщення будівлі літ. «Б» та не повинен був влаштовувати будь-які додаткові конструкції на покрівлі всієї будівлі. Крім того, як наголошує відповідач, ДСТУ Б В 2.5-38:2008 втратив чинність з 01.11.2019 р., у зв`язку з чим позивач не мав права вимагати його виконання. Не зважаючи на вищезазначене, відповідач стверджує, що ним було замовлено Технічний звіт про проведення вимірювальних та випробувальних робіт електроустановок та електропристроїв на відповідність до вимог ПТЕЕС та ПБЕЕС системи блискавкозахисту на складі №16 відповідача, за адресою: м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9. Відповідно до висновку, що міститься в Технічному звіті, система блискавкозахисту на складі №16 (адреса: м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9) придатна до експлуатації та опір системи заземлення та блискавкозахисту не перевищує норми. Таким чином, відповідач стверджує про усунення усіх порушення, зафіксовані позивачем в акті перевірки, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави за для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді зупинення роботи будівлі за адресою: м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
- порушення відповідачем вимог абзацу 1 пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ (опис порушення: «Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності»; можливий ризик: «Відсутність вогнезахисного обробляння призводить до зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції. Вогнезахисне обробляння дерев`яних та металевих конструкцій дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організації гасіння пожежі»);
- порушення відповідачем вимог пункту 2.31 глави 2 розділу III ППБУ (опис порушення: «Коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням»; можливий ризик: «При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 2.32 глави 2 розділу III ППБУ (опис порушення: «На шляхах евакуації відсутній світловий покажчик «Вихід»; можливий ризик: «При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ (опис порушення: «Захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд, Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»; можливий ризик: «Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, пункту 7.2 Додаток А ДБНВ.2.5- 56:2014 (опис порушення: «Приміщення не забезпечено системою протипожежного захисту спостереження»; можливий ризик: «Відсутність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній. гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.2, глави 1 розділу V ППБУ, додатку Б.1 (обов`язковий) ДБН В.2.5- 56:2014 (опис порушення: «Приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідного типу»; можливий ризик: «Відсутність оповіщення людей, які перебувають у будівлі, може призвести до загибелі чи травму ванні людей, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній. гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів 3 необхідними засобами гасіння»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.1 глави 1 розділу V ППБУ, пункту 5.8 ДБНВ.2.5- 56:2014 (опис порушення: «Не виведено сигнал від приймальної станції АПС на пульт централізованого спостереження»; можливий ризик: «Відсутність сигнал від приймальної станції АПС на пульт централізованого спостереженні призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній. гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння»);
- порушення відповідачем вимог пункту 3.15 глави 3 розділу V ППБУ (опис порушення: «Вогнегасники не встановлено в легкодоступних та на видних місцях»; можливий ризик: «Відсутність первинних засобів пожежогасіння на видному місці унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку., сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та при зводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ (опис порушення: «Приміщення не в повні мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння»; можливий ризик: «Відсутність первинних засобі в пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям. їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 3.11 глави 3 розділу V ППБУ (опис порушення: «Не встановлено на території підприємств спеціальні пожежні щити (стенди) для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях»; можливий ризик: «Виконання цього пункту надає можливість вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу до прибуття пожежно-рятувальних підрозділ і в власними силами. Однією із потрібних умов для цього є наявність в межах швидкої досяжності пожежного інвентарю. Доцільно зберігати всі інструменти для гасіння пожежі в одному місці, щоб забезпечити до них швидкий доступ. Для цих цілей служить пожежний щит - невід`ємний елемент системи пожежної безпеки, що забезпечує зберігання інвентарю, необхідного для здійснення робіт 3 пожежогасіння в максимально доступному і зручному місці»);
-порушення відповідачем вимог пункту 2.27 глави 2 розділу III ППБУ, пункту 7.2.10 ДБНВ.1.1.7- 2016 (опис порушення: «Двері на шляхах евакуації, які замикаються на ключ, не обладнані пристроями для відкривання їх без ключа з середини приміщень»; можливий ризик: «При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог глави 2 розділу V ППБУ, пункту 6.2.2 ДБН В.2.5- 74:2013 (опис порушення: «Приміщення не забезпечено протипожежним водопостачанням згідно ДБН В.2.5-74:2013»; можливий ризик: «Дане порушення призводить до невчасного гасіння та перешкоджання в гасінні пожежі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збиткам й перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначенням»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.16. глави 1, розділу IV ППБУ (опис порушення: «Електрощити та групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальним написом і вказаним зазначенням номінального струму апарату захисту (щити та розподільчі електрощитки у всіх будівлях об`єкту)»; можливий ризик: «Відсутність схеми в електрощитках у разі потреби не забезпечує своєчасне відключення електромереж для попередження замкнення мережі, у разі чого може виникнути загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння»);
- порушення відповідачем вимог пункту 5, розділу II ППБУ (опис порушення: «Відсутня план-схема евакуації на випадок пожежі»; можливий ризик: «При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ (опис порушення: «В приміщеннях допускається тимчасове влаштування електромереж»; можливий ризик: «При тимчасовому влаштуванні електромереж порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх не відповідність, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункт 1,17, глави 1 розділу IV ППБУ (опис порушення: «Електророзетки, вимикачі, перемикачі не встановлено на не горючу основу (конструкцію) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра»; можливий ризик: «При порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх не відповідність, наприклад розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик. може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог п. 1.18 глави 1, розділу IV ППБУ (опис порушення: «Допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, експлуатацію їх зі знятими ковпаками (розсіювачами)»; можливий ризик: «При порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх не відповідність, наприклад Допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, у рай виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог ст. 57 КЦЗУ (опис порушення: «Допускається здача в оренду приміщень без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки»; можливий ризик: «Відсутність декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки не дає можливості оцінити ризики і наслідки, можливості своєчасного реагування у разі виникнення надзвичайної ситуації та ліквідації їх наслідків»);
- порушення відповідачем вимог глави 8, розділу II ППБУ (опис порушення: «Відсутні відповідні знаки безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ШТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»; можливий ризик: «Відсутність знаків безпеки може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 2.9 глави 2 розділу III ППБУ (опис порушення: «Для будівлі виробничого, складського призначення не визначено категорію, щодо вибух о пожежної та пожежної небезпеки»; можливий ризик: «Відсутність визначення категорій щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки може призвести до невчасного гасіння та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 1.1 глави 1, розділу VII ППБУ (опис порушення: «Керівником підприємства не оформляються наряд-допуски до проведення вогневих робіт»; можливий ризик: «Відсутність наряду-допуску до проведення вогневих робіт може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе приз вести до надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування. загибель людей, знищення матеріальних цінностей)»);
- порушення відповідачем вимог пункту 22. розділу II, пункту 2.3 глави 2, розділу Ш ППБУ, пункту 7.2,7 ДБН В. 1.1- 7:2016 (опис порушення: «Двері евакуаційних виходів зі службового приміщення та приміщення відпочинку персоналу не влаштовані з шириною не менше 0,8 м»; можливий ризик: «При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу житію та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 3 розділу II ППБУ (опис порушення: «На об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, який включає: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок застосування відкритого вогню; порядок використання побутових нагрівальних приладів; порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт: порядок прибирання горючого пилу й відходів, зберігання промасленого спецодягу та ганчір`я, очищення елементів вентиляційних систем від горючих відкладень; порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі; порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму 3 призначенням відповідальних за їх проведення; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово- попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання; порядок збирання посадових осіб, відповідальних за пожежну безпеку, у разі виникнення пожежі, виклику вночі, у вихідні й святкові дні; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділ і в, зупинки технологічного устаткування. вимкнення ліфтів, підйомників, вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки»; можливий ризик: «Відсутність інструкцій з питань пожежної безпеки може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе призвести до надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей)»);
- порушення відповідачем вимог пункту 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ (опис порушення: «Не проведено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки»; можливий ризик: «Відсутність навчання керівного складу може призвести до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху»);
- порушення відповідачем вимог пункту 18 частини 1 статті 20 КЦЗУ (опис порушення: «Не створено матеріальний резерв, необхідний для запобігання виникнення надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків»; можливий ризик: «Відсутність матеріального резерву може призвести до пізнього реагування для ліквідації надзвичайної ситуації через можливий брак засобів для ліквідації НС»);
- порушення відповідачем вимог пункту 2 частини 1 статті 20 КЦЗУ (опис порушення: «Не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту органів дихання»; можливий ризик: «Відсутність для працюючого персоналу засобів індивідуального захисту збільшує час вплив) небезпечних факторів на органи дихання та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей»);
- порушення відповідачем вимог пункту 3 частини 1 статті 20 КЦЗУ (опис порушення: «Відсутня інформація про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії розміщено»; можливий ризик: «Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситу а ці ї техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або інші й надзвичайні й ситуації. перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху»).
Так, за підсумками проведеної перевірки позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація відповідного об`єкту Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» із вищезазначеним порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку з чим Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до суду із даним позовом та просить суд застосувати заходи реагування на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч. 1 ст. 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно із приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Відповідно до п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій №3 від 04.02.2013 р. (у редакції наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій №661 від 12.11.2018 р.) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
За змістом частини 1 ст. 8 Закону № 2245-III суб`єкт господарської діяльності зобов`язаний вживати заходів, направлених на запобігання аваріям, обмеження і ліквідацію їх наслідків та захист людей і довкілля від їх впливу.
У статті 1 Закону України від 05.04.2007 № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі Закон № 877-V) зазначено, що державний нагляд (контроль)-діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною 4 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.
При цьому, згідно з ч. 5 ст. 4 даного Закону, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
В силу вимог ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини першої якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Зокрема, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (ч.2 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 цього Кодексу, забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
За правилами ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
За приписами ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України унормовано, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу вищевикладених норм чинного законодавства вбачається, що у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до пункту 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Під час розгляду справи в суді, за результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, посадовими особами Кагарлицького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області складено Акт №69 від 23 червня 2020 р., в якому зафіксовано одне порушення законодавства, а саме: порушення відповідачем пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ (опис порушення: Захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ БВ.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»).
Щодо одного порушення, яке залишилось не виконаним та зафіксовано в Акті №69 від 23 червня 2020 року, слід зазначити, що до суду відповідачем надано Технічний звіт про проведення вимірювальних та випробувальних робіт електроустановок та електропристроїв на відповідність до вимог ПТЕЕС та ПБЕЕС системи блискавкозахисту на складі №16 відповідача, за адресою: м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9. Відповідно до висновку, що міститься в Технічному звіті, система блискавкозахисту на складі №16 (адреса: м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9) придатна до експлуатації та опір розтікання на основних заземлювачах та заземленнях устаткування відповідає технічним нормам.
Суд зазначає, що усунення під час розгляду справи більшості виявлених порушень свідчить про добросовісність Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Верховний Суд у постанові від 21 лютого 2020 року у справі №815/6365/17 зазначив, що поняття "загрози життю та здоров`ю" є оціночним. Однак це не спростовує необхідність дослідження судом доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі спори розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.
Слід зауважити, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в своїй Постанові від 07.11.2019 р. (справа № 520/8993/18) робить висновок про те, що відповідач, не будучи власником будівлі, яка була об`єктом перевірки, не може відповідати за адміністративним позовом.
Як вже зазначено судом, згідно з частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України прямо зазначено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Пунктом 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №1417 від 30 грудня 2014 р. передбачено, що у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідач є орендарем частини приміщення, розташованого за адресою: Київська область, м.Кагарлик, пров. Серпневий, 9, в той час як власником об`єкта нерухомості за цією адресою є Мале підприємство «Факел», що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями свідоцтво про право власності на нерухоме майно, витягом з Державної реєстру речових прав на нерухоме майно, договору оренди №2008 від 20.08.2019 р.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи з експлуатації приміщень є виключним заходом, який застосовується лише за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а також враховуючи принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами, зважаючи на усунення відповідачем більшості порушень пожежної та техногенної безпеки, що підтверджується Актом перевірки №69 від 23.06.2020 р., а також додатковими доказами наданими представником відповідача під час розгляду справи, суд не вбачає підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «Ав Метал Груп» за визначеною адресою.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України - суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи вищевикладене, позивачем не було доведено належним чином того, що перелічені в акті перевірки порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на час розгляду справи створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а тому підстави для задоволення позову відсутні.
Відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати у справі не розподіляються.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 262, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко