Справа № 420/1389/20
Суддя: Бітов А.І.
Дата ухвалення: 2020-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/1389/20

Категорія: 108010000 Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І.В.

Місце ухвалення: м. Одеса

Дата складання повного тексту: 07.05.2020 р.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - Бітова А.І.

суддів - Лук`янчук О.В.

- Ступакової І.Г.

при секретарі - Рощіній К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Південного офісу Держаудитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 травня 2020 року у справі за позовом комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №5" Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю "ФАБРИКА СМАКУ", товариство з обмеженою відповідальністю "ТОНАР К", товариство з обмеженою відповідальністю "ОЛЬГА", про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А :

У лютому 2020 року комунальне некомерційне підприємство "Міська лікарня №5" Одеської міської ради (далі КНП "Міська лікарня №5" ОМР) звернулося до суду з позовом до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи товариство з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ) "ФАБРИКА СМАКУ", ТОВ "ТОНАР К", ТОВ "ОЛЬГА" про визнання протиправним та скасування висновку Південного офісу Держаудитслужби від 05 лютого 2020 року, складеного за результатами моніторингу закупівлі №UA-2019-11-14-002027-c.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що висновок Південного офісу Держаудитслужби від 05 лютого 2020 року, складений за результатами моніторингу закупівлі №UA-2019-11-14-002027-c вважає безпідставним та необґрунтованим. У висновку про результати моніторингу закупівлі всупереч вимогам законодавства України, що регулює відносини у сфері здійснення державного фінансового контролю публічних закупівель, взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що має своїм наслідком незаконність і вимоги Південного офісу Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору (рамкової угоди) про надання кейтерингових послуг. Зазначені у спірному висновку порушення є суто формальними та такими, що жодним чином не впливають на хід та результати проведеного тендеру. В свою чергу, не можуть бути скасовані результати тендеру, який проведений у цілковитій відповідності до діючого законодавства, лише з одних формальних міркувань, оскільки несуттєві процедурні помилки не зумовлюють настання жодних негативних наслідків, тим більше - негативного впливу для бюджету.

Відповідач позов не визнав, вказуючи, що підставою для прийняття рішення про початок моніторингу було виявлення ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", TOB "ТОНАР К", ТОВ "ОЛЬГА" встановлено порушення вимог п.п.1 та 4 ч.1 ст. 30 та ч.1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Висновок містить вимогу щодо усунення виявлених порушень, зокрема вжиття заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення, що насамперед вказує, яких саме заходів має вжити позивач, а також на спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07 травня 2020 року адміністративний позов КНП "Міська лікарня №5" ОМР (65011, м. Одеса, вул. Троїцька, 28; ) до Південного офісу Держаудитслужби (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83; ), треті особи - ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", (65039, м. Одеса, вул. Середньофонтанська, 19-В, офіс 104; ), ТОВ "ТОНАР К" (67801, Одеська область, Овідіопольський район, смт. Овідіополь, вул. Вертелецького, 1В; ), ТОВ "ОЛЬГА" (65045, м. Одеса, проспект Олександрівський, 11; ), про визнання протиправним та скасування висновку задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Південного офісу Держаудитслужби від 05 лютого 2020 року, складений за результатами моніторингу закупівлі №UA-2019-11-14-002027-c.

Стягнуто з бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби на користь КНП "Міська лікарня №5" ОМР судові витрати у розмірі 2 102 грн. (дві тисячі сто дві грн.).

В апеляційній скарзі Південного офісу Держаудитслужби ставиться питання про скасування судового рішення в зв`язку з тим, що воно постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також у зв`язку з тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги:

- в порушення п.4 додатку 3 до тендерної документації "Технічні вимоги" всіма трьома учасниками у складі тендерної пропозиції були надані скановані копії документів, виготовлених з копій документів та завірених підписом керівника та печаткою товариства, отже, як наслідок, тендерні пропозиції учасників ТОВ "ФАБРИКА С ТОВ "ТОНАР К" та ТОВ "ОЛЬГА" не відповідають умовам ТД в цій частині, що свою чергу свідчить про не підтвердження належним чином наявності обладнання та матеріально-технічної бази у учасників тендеру.

- в порушення вимог абз.5 Розділу "Наявність обладнання та матеріально-технічної бази" Додатку 1 до тендерної документації учасником у складі тендерної пропозиції не надано документ, що підтверджує проведенні робіт із дезінфекції за вересень місяць;

- згідно інформації, що наведена у довідці "Інформація про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід та будуть залучені до надання послуг", Чилік С.Д. займає посаду кухар, а відповідно до (розпорядження) про прийняття на роботу кухонний робітник (за кодом КП №9132), чим порушено вимоги Розділу "Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання умов договору" Додатку 1 до тендерної документації, а отже учасником ТОВ "ОЛЬГА" у тендерній пропозиції не підтверджено відповідність кваліфікаційним критеріям. При цьому, відповідно до КП "кухонний робітник" (професійна назва роботи) за кодом " 9132" - віднесено до професії "Підсобні робітники прибиральники в конторах, готелях та інших установах" за кодом "9132" включена до розділу професій " 9 - Найпростіші професії";

- отже, позивач на виконання вимог п.п.1 та 4 ч.1 ст. 30 та ч.1 ст. 31 Закону "Про публічні закупівлі" повинен був відхилити тендерні пропозиції ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", ТОВ "ТОНАР К", ТОВ "ОЛЬГА" як такі, що не відповідають кваліфікаційним критеріям, установленим ст. 16 цього Закону та умовам ТД та відмінити торги, про що зазначено у висновку про результати моніторингу закупівлі від 05 лютого 2020 року №14.

У відзиві КНП "Міська лікарня №5" ОМР на апеляційну скаргу вказується, що реалізація Держаудитслужбою державного фінансового контролю, в тому числі у вигляді здійснення моніторингу закупівель, має на меті не допустити безпідставне витрачання коштів державного та місцевих бюджетів. Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі всупереч вищевказаним вимогам законодавства України, що регулює відносини у сфері здійснення державного фінансового контролю публічних закупівель, взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що має своїм наслідком незаконність і вимоги Південного офісу Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору рамкової угоди) про надання кейтерингових послуг.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги Південного офісу Держаудитслужби, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, судова колегія приходить до наступного.

Обставини встановлені судом першої інстанції, підтверджені судом апеляційної інстанції та неоспорені учасниками апеляційного провадження:

14 листопада 2019 року КНП "Міська лікарня №5" ОМР оголошено закупівлю за рамковою угодою (здійснюється в порядку, передбаченому для проведення процедури відкритих торгів) на предмет закупівлі за кодом ДК 021:2015:55520000-1 - Кейтерингові послуги (Послуги з надання харчування хворим у міських лікарнях); період постачання: з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2023 року; місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг: 65011, Україна, Одеська область, м. Одеса, вул. Троїцька, 37, Лідерсовський бульвар, 11; Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг - 390 000 комплекти. Номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2019-11-14-002027-c.

Відповідно до форми реєстру отриманих тендерних пропозицій на участь у вказаній процедурі закупівлі було подано тендерні пропозиції наступних учасників: ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", ТОВ "ТОНАР К" та ТОВ "ОЛЬГА".

Згідно з протоколом засідання тендерного комітету щодо розгляду результатів аукціону на закупівлю за рамковою угодою від 26 грудня 2019 року визначено учасників закупівлі ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", ТОВ "ТОНАР К" та ТОВ "ОЛЬГА" переможцями процедури закупівлі за рамковою угодою.

Рамкову угоду №1 від 11 січня 2020 року підписано з ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", ТОВ "ТОНАР К" та ТОВ "ОЛЬГА".

За результатами відбору за рамковою угодою переможцем закупівлі стало ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", з яким підписано договір про закупівлю №5 від 23 січня 2020 року. Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю оприлюднено на веб-порталі уповноваженого органу 16 січня 2020 року, який наразі виконується сторонами.

Наказом в.о. Південного офісу Держаудитслужби Король В. №17 від 16 січня 2020 року "Про початок моніторингу Закупівель" відповідно до ч.2 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі", п.9 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року №23, розпочато моніторинг закупівель за предметом "ДК 021:2015:55520000-1 - Кейтерингові послуги (послуги з надання харчування хворим у міських лікарнях)".

Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу було виявлення ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель відповідно до вимог п.4 ч.2 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі".

У межах проведення моніторингу відкритих торгів контролюючим органом 20 січня 2020 року надано запит до КНП "Міська лікарня №5" ОМР, на яку останнім надано відповідь 23 січня 2020 року.

За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ "ФАБРИКА СМАКУ", TOB "ТОНАР К", ТОВ "ОЛЬГА" встановлено порушення вимог п.п.1 та 4 ч.1 ст. 30 та ч.1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" (в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій) та в частині не відміни замовником закупівлі), що описано у висновку про результати моніторингу закупівлі, опублікованому 05 лютого 2020 року, не погодившись із яким, позивач звернувся за судовим захистом з даним позовом.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що наразі виконується, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Однак, всі без виключення зауваження Південного офісу Держаудитслужби зводяться до невідповідності пропозицій всіх трьох учасників вимогам тендерної документації, що носять суто формальний характер, так як жодне з них не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

У висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою Південного офісу Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору (рамкової угоди) про надання кейтерингових послуг. Фактично необхідність таких суттєвих наслідків відповідач пов`язує із оформленням документів, до змісту якого зауваження відсутні.

У висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості кейтерингових послуг, тим самим підтверджено відповідність такої вартості ринковим цінам. Відповідачем не заперечується, що переможцями тендеру запропоновані пропозиції, які відповідають реаліям ринку, тобто є прийнятними та такими, що не призведуть до завдання збитків місцевому бюджету.

Однак відповідач наполягає на потребі розірвання договору за умов, які на погляд суду, можуть бути враховані та приведені у відповідність до оформлення, як-то перевірка сканованої копії договору, або перевірка сканованого документу без покладеного на нього додавання, що містить додаткову інформацію. Запропонований відповідачем спосіб усунення недоліків в оформленні тендерних пропозицій, за встановлених судом обставин, вбачається беззмістовним та позбавленим сенсу, оскільки наслідком матиме виключно втрати часові, матеріальні та ін., що буде вчинено виключно з метою приведення таких недоліків пропозицій учасників як сканування оригіналу свідоцтва про реєстрацію ТЗ, замість сканування його оригіналу, або додаванням додатку до договору, який взагалі не впливає на зміст розміщеної закупівлі, єдиним критерієм відбору переможців якої є ціна. При цьому матеріали справи свідчать про відповідність учасників кваліфікаційним критеріям та вимогам, установлених статтею 17 Закону; підтвердження відповідності тендерних пропозицій учасників технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником - позивачем.

Судова колегія вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-12, 77 КАС України, ст.ст. 5, 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", ст.ст. 2, 7-1, 22 Закону України "Про публічні закупівлі", які регулюють спірні правовідносини.

Судова колегія не приймає до уваги доводи апелянта, виходячи з наступного.

Державна аудиторська служба України, відповідно до ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), п.11 ч.1 ст. 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч.1 ст. 7-1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам ч.4 ст. 22 цього Закону.

Відповідно до ч.ч.6 7 ст. 7-1 Закону №922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Положеннями ч.10 ст. 7-1 Закону №922-VIII встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Відповідно до ч.11 ст. 7-1 Закону №922-VIII, якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Таким чином, висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача. Крім того, можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена положеннями Закону №922-VIII.

В розумінні п.п.8, 30 ч.1 ст. 1 Закону №922-VIII тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації. Забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до ст. 16 цього Закону, підстави, встановлені ст. 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим ст. 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим ст. 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених ч.4 ст. 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Статтею 25 Закону №922-VIII визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у ст. 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Тендерна пропозиція повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення процедури закупівлі.

Тендерні пропозиції, отримані електронною системою закупівель після закінчення строку їх подання, не приймаються та автоматично повертаються учасникам, які їх подали.

Частинами 1, 2 ст. 24 Закону №922-VIII передбачено, що замовник має право зазначити в оголошенні про проведення процедури закупівлі та в тендерній документації вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції.

У разі якщо надання забезпечення тендерної пропозиції вимагається замовником, в тендерній документації повинні бути зазначені умови його надання, зокрема вид, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції.

Розмір забезпечення тендерної пропозиції у грошовому виразі не може перевищувати 0,5 відсотка очікуваної вартості закупівлі у разі проведення торгів на закупівлю робіт та 3 відсотки - у разі проведення торгів на закупівлю товарів чи послуг на умовах, визначених тендерною документацією.

У разі якщо тендерні пропозиції подаються стосовно частини предмета закупівлі (лота), розмір забезпечення тендерної пропозиції встановлюється замовником виходячи з очікуваної вартості предмета закупівлі щодо кожної його частини (лота).

Відповідно до ст. 28 Закону №922-VIII, оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

У разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм ч.4 ст. 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Критеріями оцінки є:

у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна;

у разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до ст. 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених ст. 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у ст. 17 і ч.7 ст. 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель (ч.ч.1, 2 ст. 30 Закону №922-VIII).

Судова колегія при вирішенні даного спору враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у документації конкурсних торгів, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації, про що зазначено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 28 березня 2019 року у справі №826/7949/15.

В той же час, відповідні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме - недискримінація учасників.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, замовник закупівлі КНП "Міська лікарня №5" прийнявши пропозиції всіх без виключення учасників закупівлі, очевидно не поставив жодного з них у дискримінаційне становище та не надав перевагу з підстав невідповідності тендерних пропозицій вимогам тендерної документації по недоліках, на яких наполягає орган моніторингу.

Дослідивши зміст висновку про результати моніторингу закупівель від 05 лютого 2020 року №UA-2019-11-14-002027-c №14 судовою колегією встановлено, що порушення учасниками закупівлі, на які посилається Південний офіс Держаудитслужби, полягають майже в ідентичних застереженнях щодо невідповідності вимогам тендерної документації, як-то сканування копій, а не оригіналів, договорів та інших документів, ненадання додатку до договору, присутність на сканованих документах накладань.

Втім, перелічені у висновку Південного офісу Держаудитслужби невідповідності тендерних пропозицій учасників вимогам тендерної документації не мали жодного впливу на результати закупівлі, який визначений за умовою найбільш вигідної ціни.

В той же час, будь-яких-інших учасників закупівлі не було.

Судова колегія вважає, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що наразі виконується, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Однак, всі без виключення зауваження Південного офісу Держаудитслужби зводяться до невідповідності пропозицій всіх трьох учасників вимогам тендерної документації, що носять суто формальний характер, так як жодне з них не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому, судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є хворі, що перебувають на стаціонарному лікуванні) і публічними інтересами.

У висновку про результати моніторингу закупівлі Південний офіс Держаудитслужби посилається на приписи ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю", за змістом якої головними завданнями органу державного фінансового контролю є, серед іншого, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно пп.3 п.3 вказаного Положення основними завданнями Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів. Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Судова колегія зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою Південного офісу Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору (рамкової угоди) про надання кейтерингових послуг. Фактично необхідність таких суттєвих наслідків відповідач пов`язує із оформленням документів, до змісту якого зауваження відсутні.

Також, у висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості кейтерингових послуг, тим самим підтверджено відповідність такої вартості ринковим цінам. Відповідачем не заперечується, що переможцями тендеру запропоновані пропозиції, які відповідають реаліям ринку, тобто є прийнятними та такими, що не призведуть до завдання збитків місцевому бюджету.

Південний офіс Держаудитслужби наполягає на потребі розірвання договору за умов, які на думку судової колегія, можуть бути враховані та приведені у відповідність до оформлення, як-то перевірка сканованої копії договору, або перевірка сканованого документу без покладеного на нього додавання, що містить додаткову інформацію.

Запропонований відповідачем спосіб усунення недоліків в оформленні тендерних пропозицій, за встановлених судом обставин, вбачається беззмістовним та позбавленим сенсу, оскільки наслідком матиме виключно втрати часові, матеріальні та ін., що буде вчинено виключно з метою приведення таких недоліків пропозицій учасників як сканування оригіналу свідоцтва про реєстрацію ТЗ, замість сканування його оригіналу, або додаванням додатку до договору, який взагалі не впливає на зміст розміщеної закупівлі, єдиним критерієм відбору переможців якої є ціна.

При цьому, матеріали справи свідчать про відповідність учасників кваліфікаційним критеріям та вимогам, установлених ст. 17 Закону; підтвердження відповідності тендерних пропозицій учасників технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим Замовником - позивачем.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

Розірвання укладеного договору (рамкової угоди) про надання кейтерингових послуг призведе до зриву процесу забезпечення надання харчування пацієнтам пологового будинку, що є неприйнятним та неприпустимим з огляду на необхідності додержання прав та інтересів громадян. При цьому, внаслідок розірвання договору, укладеного за результатами тендеру, виникне необхідність в проведенні нового тендеру, на який необхідно буде витрати додатковий час, і протягом вказаного періоду пацієнти пологового будинку не будуть забезпечені харчуванням.

На думку судової колегії, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, наприклад чи спробував замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі "Трегубенко проти України").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

На підставі викладеного у сукупності судова колегія доходить висновку, що вимога Південного офісу Держаудитслужби про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, по-перше, суть "виявлених порушень" жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси; по-друге, задоволення вказаної вимоги органу Держаудитслужби призведе до настання несприятливих наслідків у вигляді позбавлення права пацієнтів на харчування в закладі охорони здоров`я України.

Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в оскаржуваному висновку Південного офісу Держаудитслужби від 05 лютого 2020 року, складеному за результатами моніторингу закупівлі №UA-2019-11-14-002027-c, не є пропорційним, оскільки його реалізації не матиме наслідком досягнення справедливого балансу між інтересами комунального некомерційного підприємства, що зводиться до інтересів пацієнтів пологового будинку, та публічними інтересами.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, судова колегія дійшла висновку, що оскаржуваний висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівель від 05 лютого 2020 року №UA-2019-11-14-002027-c №14 прийнято без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Судова колегія вважає, що зазначена обставина є достатньою підставою для визнання протиправним в судовому порядку висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівель від 05 лютого 2020 року №UA-2019-11-14-002027-c №14 та його скасування.

Доводи апеляційної скарги стосовно наявності певних порушень висновків суду першої інстанції не спростовують.

Враховуючи все вищевикладене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судова колегія не змінює розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.

Оскільки дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст. 328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, ч.5 ст. 328 КАС України, судова колегія, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 10 вересня 2020 року.

Головуючий: Бітов А.І.

Суддя: Лук`янчук О.В.

Суддя: Ступакова І.Г.