Справа № 757/21904/19-а
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2020 року м. Київ № 757/21904/19-а

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Кван кепітал"
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання протиправною та скасування постанови
ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал» (далі - позивач та/або ТОВ «Кван-Кепітал») з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції (далі - ДАБІ України та/або відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови №3-0712/1-10/10-26/0712/06/01 від 07.12.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57 630, 00 грн.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.05.2019 року адміністративну справу №757/21904/19-а передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.09.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відрито провадження в адміністративній справі №757/21904/19-а

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що постанова №3-0712/1-10/10-26/0712/06/01 від 07.12.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57 630, 00 грн. прийнята із суттєвими порушеннями порядку здійснення відповідачем позапланової перевірки, що позбавило можливості ТОВ «Кван-Кепітал» захистити свої права під час її здійснення. Окрім цього, позивач наголошує, що ані направлення на перевірку, ані акту, за наслідком її здійснення, у тому числі спірної постанови ним отримано не було, як і не було отримано протоколу про адміністративне правопорушення.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України прийнято наказ №236П від 07.11.2018 року «Про проведення позапланової перевірки», у відповідності до якого наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Будівництво комплексу багатоквартирних житлових будинків з об`єктами громадського харчування» за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Ходосівка, ділянки обмежені вулицями: Новообухівське шоссе, Приозерна, Набережно-Сівеська.

07.11.2018 року відповідачем складено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 07.11.2018 року №802.18/01.

За наслідком здійснення позапланового заходу відповідачем складено акт від 26.11.2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій.

Надалі, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України складено припис №С-2611/6 від 26.11.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.11.2018 року, яким вимагається від ТОВ «Кван-Кепітал» допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва до 10.12.2018 року; протокол №1-Л-З-2611 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.11.2018 року.

07.12.2018 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України прийнято постанову №З-0712/1-10/10-26/0712/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 57630,00 грн. (далі - оскаржувана та/або спірне рішення).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

У відповідності до частини 3 статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Між тим, Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) (далі - Порядок №553).

Згідно пунктів 14-19 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Позапланова перевірка того самого об`єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п`ять робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Аналіз зазначених положень дає суду підстави дійти до висновку, що позапланова перевірка здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю з підстав визначених частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI та пунктом 15 Порядку №553, при цьому, під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Позивач у позовній заяві обґрунтовуючи свою правову позицію посилається на положення пункту 12 Порядку №553 в частині обов`язку відповідача повідомити ТОВ «Кван-Кепітал» про дату початку та дату закінчення позапланової перевірки не пізніше 10 днів до її початку.

Суд критично ставиться до наведених тверджень мотивуючи це наступним.

Так, пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що перед початком проведення планової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що пункт 12 Порядку №553 регулює здійснення планової перевірки, а не позапланової, що мала місце, в даному випадку, а відтак наведені положення не можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

Між тим, суд наголошує, що пунктом 18 Порядку №553 щодо здійснення позапланової перевірки не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти суб`єкт містобудування про її здійснення, а вимагається пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Разом з цим, як свідчать матеріали справи, відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій у присутності представників охорони ТОВ «Кван-Кепітал».

В той же час, позивач стверджує, що не мав ніяких договірних відносин із будь-якими охоронним підприємствами, в його штаті відсутні охоронці, а охорона на об`єкті будівництва є економічно не вигідною.

Варто наголосити, що жодних доказів на підтвердження наведеного позивачем до суду не надано. Таким чином, стверджувати про наявність таких обставин не вбачається за можливе.

Що ж стосується доводів ТОВ «Кван-Кепітал» в частині не отримання ним жодних документів, складених за наслідком позапланової перевірки, в розрізі порушень відповідачем Порядку №553 суд вкаже наступне.

Так, згідно пунктом 7 Порядку №553 об`єкти нагляду мають право: 1) вимагати від головних інспекторів будівельного нагляду дотримання вимог законодавства; 2) перевіряти наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки; 3) бути присутніми під час здійснення заходів нагляду; 4) отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки.

Суд наголошує, що обставини порушення права позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірити наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки не підтвердженні матеріалами справи. Останні свідчать про недопущення посадових осіб ДАБІ України до здійснення позапланового заходу.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Аналогічне право закріплено підпунктом 3 пункту 4 Порядку №553.

Згідно із підпунктом 1 пункту 8 Порядку №553 об`єкти нагляду зобов`язані допускати головних інспекторів будівельного нагляду до проведення їх перевірки.

Суд звертає увагу, що матеріалами адміністративної справи підтверджено факт не допуску позивачем органів державного архітектурно-будівельного контролю до здійснення позапланової перевірки (акт від 26.11.2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій). Доказів зворотного ТОВ «Кван-Кепітал» до суду не надано.

Згідно із пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон) (далі - Порядок №244).

У відповідності до пункту 3 Порядку №244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі коли суб`єкт містобудування перешкоджає притягненню його до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правоохоронні органи разом з органами державного архітектурно-будівельного контролю вживають всіх необхідних заходів для притягнення такого суб`єкта до відповідальності.

У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Так, в матеріалах справи наявна копія розрахункового документу відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (акт від 26.11.2018 року, припис від 26.11.2018 року №С-2611/6, протокол №1-Л-З-2611/14 від 26.11.2018 року).

Зазначені документи скеровані за адресою місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал», а відтак вважаються належним чином врученими незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Відповідно до пунктів 16-19 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Підсумовуючи вищевикладене суд не вбачає порушення відповідачем Закону №3038-VI, Порядку №553, Порядку №244 при прийнятті спірного рішення.

Вказане, в свою чергу, свідчить про правомірність прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-74, 77-78, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал» (01014, м. Київ, вул. Болсуновська, б. 2, офіс 232, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева