Справа № 160/1774/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2020 року Справа № 160/1774/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТурлакової Н.В.
за участі секретаря судового засіданняЛукомського А.О.
представника позивача представник відповідача-1 представник відповідача-2 представника третьої особи Курочкіної І.С. не з`явився (заява про розгляд без участі) не з`явився Луцевич А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, Державної казначейської служби України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Офіс великих про визнання протиправними дій та стягнення пені
Приватне акціонерне товариство «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Офіс великих платників податків Державної податкової служби в якому, з урахуванням уточнень просить:
- визнати протиправними дії Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві щодо несвоєчасного перерахування суми бюджетного відшкодування у розмірі 282849050,69грн. з бюджетного рахунку на поточний рахунок ПрАТ «ПІВНГЗК» протиправними;
- стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві та користь Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» пеню в розмірі 499520,87грн.
Представником відповідача-2 (Державна казначейська служба України) подано відзив на позовну заяву в якому останній просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що 21.01.2020 Казначейство отримало від Міністерства фінансів України інформацію з Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, зокрема, по ПрАТ «ПІВНГЗК» у сумі 142 849 050,69 грн. та в сумі 140 000 000,00 грн., які були перераховані органами Казначейства 27.01.2020 та 29.01.2020 у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та з урахуванням норм пункту 55 підрозділу 2 «Особливості справляння податку на додану вартість» розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та пункту 3 розділу III «Інформаційна взаємодія Мінфіну та Казначейства Порядку №326". Таким чином. Казначейство вважає, що Державною казначейською службою України не було порушено право ПАТ ''Північний гірничо-збагачувальний комбінат" на бюджетне відшкодування ПДВ та відповідно Казначейством здійснено всі вимоги, передбачені діючим законодавством щодо перерахування сум з відшкодування ПДВ.
Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому позивач просив відхилити доводи відповідача, зазначені у відзиві та задовольнити позовну заяву в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2020 року прийнято до свого провадження вказану справу та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2020 року вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання.
Відповідно до пункту 3 Розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.
Представник відповідача-1 до суду не з`явився, у відзиві на позов просив розглядати справу за без участі представника Головного управління Казначейства.
Представник відповідача-2 до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Представник третьої особи у судовому засіданні зазначив, що податковим органом вчасно здійснено всі необхідні дії по узгодженню суми бюджетного відшкодування ПДВ позивачу, з їх боку порушень податкового законодавства немає, просить прийняти рішення на розсуд суду.
Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 04.01.2020р., Приватне акціонерне товариство «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» зареєстроване як юридична особа 28.10.1996р. та перебуває на обліку як платник податків у Офісі ВПП ДПС.
Заявлені до відшкодування ПрАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» сум податку на додану вартість, були перевірені Офісом великих платників податків Державної податкової служби шляхом проведення перевірок.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до п.200.7 ст.200 Податкового кодексу України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Згідно з пп. 200.7.1, п. 200.7 ст. 200 ПК України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
Відповідно до пп. 200.7.2, п. 200.7 ст. 200 ПК України, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Згідно до п.200.10 ст.200 податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.
Пунктом 200.12. ст. 200 ПК України, зокрема, визначено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.
Відповідно до п.200.13 ст.200 Податкового кодексу України на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.
Вказані норми ст. 200 ПК України узгоджуються з п. 6, 7, 11, 12 Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 №26 (далі - Порядок №26), який набрав чинності 01.04.2017.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення заяв до Реєстру (п. 6 Порядку №26).
Інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку. Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду орган ДФС на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку (п. 7 Порядку №26).
Відповідно до п. 12 Порядку №26, узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
При цьому органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.
Відповідно до п.1.21 ст.1 Закону України Про платіжні системи та переказ коштів в Україні операційний день - частина робочого дня банку або іншої установи - учасника платіжної системи, протягом якої приймаються від клієнтів документи на переказ і документи на відкликання та можна, за наявності технічної можливості, здійснити їх обробку, передачу та виконання. Тривалість операційного дня встановлюється банком або іншою установою - учасником платіжної системи самостійно та закріплюється в їх внутрішніх нормативних актах.
Тобто, останньою датою для перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, суми бюджетного відшкодування ПрАТ «ПІВНГЗК» в загальному розмірі 282 849 051,00грн. є 24.01.2020 року.
Суд зазначає, що сторонами не заперечується та, відповідно не оспорюються сама дата узгодження суми бюджетного відшкодування за вказаними податковими деклараціями, а також не заявляються та не оскаржуються дії податкового органу щодо можливого невчасного внесення інформації до Реєстру.
Відповідно до пункту 200.23 статті 200 Податкового кодексу України, суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується неня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.
Суд звертає увагу на те, що пеня за несвоєчасне відшкодування податку на додану вартість повинна бути розрахована з облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення такої пені, як це передбачено пунктом 200.23 статті 200 Податкового кодексу України.
Відповідна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі К/9901/5878/18 (825/1835/15-а) та від 12 лютого 2019 року у справі (826/7380/15), висновок якого суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин згідно частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.
На момент виникнення пені та у період її дії, облікова ставка Національного банку України, відповідно до Рішення Правління Національного банку України від 12 грудня 2019 року № 925-рш "Про розмір облікової ставки" складала 13,5 %.
Таким чином, загальний розмір пені, який підлягає стягненню з держави на користь ПрАТ «ПІВНГЗК за порушення строків повернення суми бюджетного відшкодування складає 499520,87грн. (189684,80грн. + 309836,07грн.).
Аналізуючи викладене вище, суд звертає увагу, що зазначені законодавчі норми носять імперативний характер та жодних виключень не передбачають.
Суд також зауважує, що, враховуючи вищенаведені законодавчі норми, після відображення контролюючим органом в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування обов`язок щодо перерахунку такої суми з бюджетного рахунку на поточний банківський рахунок платника податку покладено саме на орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) кожна юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
ЄСПЛ у рішенні у справі Інтерсплав проти України від 09.01.2007 зазначив, що юридична особа-платник ПДВ мала достатньо підстав сподіватись на відшкодування цього податку, так само як і на компенсацію за затримку його виплати, та встановив, що заявник мав захищений статтею 1 Першого протоколу до Конвенції майновий інтерес (Intersplav v. Ukraine, заява № 803/02, §31-32). ЄСПЛ констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у справі з огляду на постійні затримки відшкодування і компенсації ПДВ у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, та зазначив, що і стан невизначеності щодо часу повернення коштів заявника порушували справедливий баланс між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном (§40).
Відтак, оскільки податкове законодавство передбачає право позивача на повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ та отримання пені на суму податку, не відшкодовану платнику протягом визначеного законодавством строку, позивач має майновий інтерес щодо відшкодування з бюджету пені в розмірі 499520,87грн., яка охоплюється поняттям майно в аспекті ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.
Захист порушеного права платника податків у спосіб стягнення з Державного бюджету України пені відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду викладеній у постанові від 12 лютого 2019 року у справі № 826/7380/15, провадження №11-778апп18 (№ рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 80427413).
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд вважає за необхідне заявлений у справі позов задовольнити.
Вирішуючи питання щодо судових витрат, понесених позивачем, суд виходить з наступного.
Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (частини 1, 2 статті 134 КАС України).
Згідно пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).
Частиною сьомою статті 139 КАС України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
З метою отримання професійної правничої допомоги позивачем було укладено з Адвокатським об`єднанням «Всеукраїнська адвокатська допомога» договір про надання юридичних послуг (правової допомоги) №434 від 16.03.2018.
Відповідно до п. 1.1. означеного договору Клієнт доручає, а Адвокатське об`єднання бере на себе зобов`язання надавати Клієнту правову допомогу (юридичні послуги) з питань, що виникають у процесі господарської діяльності Клієнта в порядку та на умовах, визначених цим Договором.
Пунктом 1.2. вказаного договору визначено, що зміст, умови та строки виконання покладених Клієнтом на Адвокатське об`єднання завдань узгоджується сторонами шляхом укладення додаткових угод до цього Договору.
Згідно рішення № 21 від 11.04.2019 ОСОБА_1 було прийнято на посаду адвоката до Адвокатського об`єднання «Всеукраїнська адвокатська допомога».
Як встановлено з матеріалів справи, на підтвердження здійснення судових витрат, пов`язаних із наданням професійної правової допомоги, позивачем надано до суду: договір про надання юридичних послуг (правової допомоги) №434 від 16.03.2018; додаткові угоди №9 від 16.03.2018, №27 від 10.02.2020; розрахунок розміру винагороди від 08.07.2020; акт приймання - передачі наданих послуг від 05.06.2020; акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) №452 від 08.07.2020; довідка від 11.04.2019; рішення №21 від 11.04.2019; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія ПТ №2685 від 09.04.2019, Довіреність №5/12 від 03.01.2020р.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати дії Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві, Державної казначейської служби України щодо несвоєчасного перерахування суми бюджетного відшкодування у розмірі 282849050,69 грн. з бюджетного рахунку на поточний рахунок Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» протиправними.
Стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві та користь Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» пеню в розмірі 499520,87грн. (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч п`ятсот двадцять гривень вісімдесят сім копійок ).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова