Справа № 160/4640/20
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 вересня 2020 року м. Дніпросправа № 160/4640/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року (суддя Луніна О.С.) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Військової частини НОМЕР_1
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року в адміністративній справі № 160/4640/20.
Одночасно апелянт просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що правові засади справляння судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Таким чином, законом визначено певні умови, за наявності яких суд може відстрочити сплату судового збору. При цьому законом передбачено можливість відстрочення сплати судового збору лише фізичним особам, а тому клопотання не підлягає задоволенню.
Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року 2102 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 1261 грн. 20 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Крім цього, апелянт просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження, в обґрунтування клопотання зазначає, що копію рішення отримав 31.07.2020.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 17 червня 2020 року ухвалено рішення. Відповідач отримав рішення суду 02 липня 2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи та спростовує доводи апелянта.
Апеляційна скарга на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року подана апелянтом 15 серпня 2020 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку, встановленого процесуальним законом.
Згідно зі статтею 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Таким чином, рішення суду першої інстанції набрало законної сили, поновлення строку на подання апеляційної скарги суперечить принципу правової визначеності, а тому причини, за яких такий строк може бути поновлений, мають бути достатньо вагомими та виключними.
Також, відповідно до частини 2 статті 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються, зокрема, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності.
В порушення вказаних норм права апелянтом в апеляційній скарзі не зазначено номери засобів зв`язку, електронну пошту, а також офіційну електронну адресу (чи її відсутність).
Суддя також зазначає, що згідно з частиною 3 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Частиною 1 статті 57 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Згідно з положеннями статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.
Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що повноваження представника юридичної особи, який не є адвокатом, мають бути підтверджені положеннями відповідного закону, статуту, положення або трудового договору (контракту).
Суддею встановлено, матеріалами справи підтверджено, що апеляційна скарга подана та підписана капітаном юстиції Кравченко Михайлом Вадимовичем, на підтвердження повноважень якого щодо представництва інтересів апелянта у суді надано копію довіреності № 1314/21/19 від 30.12.2019, що не відповідає приписам ст. 55 КАС України.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 червня 2020 року в адміністративній справі № 160/4640/20 залишити без руху.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
2) письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами;
3) уточненої апеляційної скарги із зазначенням номерів засобів зв`язку, електронної пошти, офіційної електронної адреси апелянта (чи її відсутність) відповідно до вимог статті 296 КАС України. Уточнену апеляційну скаргу надати у кількості, достатній для долучення до матеріалів справи та направлення учасникам справи;
4) документів на підтвердження повноважень Кавченка М.В. щодо представництва інтересів Військової частини НОМЕР_1 у суді (витяг з закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)).
Ухвала суду набирає законної сили з 08 вересня 2020 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко