Справа № 440/3494/19
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 вересня 2020 року м. Кропивницький Справа № 440/3494/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглянувши електронне вкладення у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд.3, м. Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання здійснити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №606 о/с від 13 серпня 2019 року про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського роти №3 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 різницю в грошовому забезпеченні, починаючи з 13 серпня 2019 року по день поновлення на посаді поліцейського роти №3 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 року у задоволенні позову відмовлено. Вказані судові рішення набрали законної сили 01.07.2019 року.

ОСОБА_1 11.08.2020 року подав до суду заяву про перегляд цього судового рішення за нововиявленими обставинами. ухвалою судді від 17.08.2020 року відкрито провадження за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №440/3494/19, розгляд справи за нововиявленими обставинами вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, судове засідання призначено на 07.09.2020 року об 10:00 год. у приміщенні Кіровоградського окружного адміністративного суду за адресою: 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 40, 6 поверх, зал судових засідань №6. В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.103, 104). На електронну адресу суду надійшло електронне вкладення від ОСОБА_2 (представника відповідача), яке має назву клопотання та, згідно змісту якого, в останньому міститься прохання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

З огляду на неявку сторін, суд усною ухвалою відклав розгляд справи на 11.09.2020 року об 14:00 год., для повторного виклику сторін.

08.09.2020 року на електронну адресу суду надіслано електронне вкладення, яке має назву заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Суд убачає, що вказане вкладення (роздруківка з PDF файлу) підписане ОСОБА_2 (представник відповідач).

Надаючи правову оцінку надісланому електронному вкладенню, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відносини, що виникають у процесі створення, відправлення, передавання, одержання, зберігання, оброблення, використання та знищення електронних документів врегульовані Законом України Про електронні документи та електронний документообіг №851-IV від 22.05.2003 року (далі Закон №851-IV).

Відповідно до статті 3 Закону №851-IV відносини, пов`язані з електронним документообігом та використанням електронних документів, регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, законами України "Про інформацію", "Про захист інформації в автоматизованих системах", "Про державну таємницю", "Про телекомунікації", "Про обов`язковий примірник документів", "Про Національний архівний фонд та архівні установи", цим Законом, а також іншими нормативно-правовими актами. Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Законом, застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно статті 5 Закону №851-IV електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Статтею 8 Закону №851-IV визначено, що юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Електронний документ не може бути застосовано як оригінал: 1) свідоцтва про право на спадщину; 2) документа, який відповідно до законодавства може бути створений лише в одному оригінальному примірнику, крім випадків існування централізованого сховища оригіналів електронних документів; 3) в інших випадках, передбачених законом. Нотаріальне посвідчення цивільно-правової угоди, укладеної шляхом створення електронного документа (електронних документів), здійснюється у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 6 Закону №851-IV для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

При цьому Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 14.02.2019 року в рамках справи №9901/43/19 (П/9901/43/19) (провадження № 11-112заі19) зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом подання електронного документа. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Так, згідно з частин 7, 8 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, зокрема, в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 10 статті 44 КАС України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Водночас, за змістом абзацу 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до абзацу 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Станом на 28.08.2020 року Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не запроваджено, що унеможливлює прийняття вказаного клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в електронній формі без наявності електронного підпису та без відповідної реєстрації в електронному кабінеті

Таким чином роздруківка електронного вкладення без ЕЦП не може бути використана як доказ у справі, оскільки таке не відповідає вимогам Закону №851-IV та КАС України та не містить електронного підпису, який є обов`язковим реквізитом електронного документа, що унеможливлює ідентифікацію відправника повідомлення та зміст такого документу не захищений від внесення правок та викривлення.

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18 та від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18.

Разом з тим, суд зазначає, що питання щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції закріплені в статті 195 КАС України.

Так, відповідно до частини 1 статті 195 КАС України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно частини 2 статті 195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Відповідно до частини 7 статті 195 КАС України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Відтак, за приписами вказаної норми клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до дня проведення судового засідання, в якому відбуватиметься така участь, пропуск строку може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Встановлений законодавством п`ятиденний строк необхідний для організації видеоконференційного зв`язку з іншим судом.

В супереч наведеному вище електронне вкладення, яке має назву заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції надійшло на адресу суду за три календарні дні, тобто поза межами п`ятиденного строку, як то визначено вищенаведеною нормою КАС України.

З огляду на те, що судове засідання призначено на 14 год. 00 хв. 11 вересня 2020 року, а електронне вкладення (заява) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції надійшло до суду 08 вересня 2020 року о 12 год. 02 хв., тобто з порушенням строку звернення з зазначеною заявою передбаченого частиною 7 статті 195 КАС України, що унеможливлює проведення судового засідання призначеного на вищевказану дату в режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 195, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Копію ухвали суду направити сторонам та особі, яка подала заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук