Справа № 295/7421/20
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
08 вересня 2020 року м. Житомир справа №295/7421/20
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернулась до Богунського районного суду м.Житомира із позовом.
Ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 25.06.2020 справа за №295/7421/20 передана за підсудністю до Житомирського окружного адміністративного суду у порядку, визначеному статтею 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Зазначена адміністративна справа надійшла до Житомирського окружного адміністративного суду 04 вересня 2020 року.
Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.09.2020 вказана справа була передана для розгляду головуючому судді ОСОБА_2 .
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
ОСОБА_1 звернулась до суду з "исковым заявлением" складеним російською мовою.
Суд зазначає, що частиною 1 ст. 15 КАС України встановлено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.
Разом з цим, за ч. 2-4 вказаної ст. 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.
З наведеного вбачається, що використання рідної мови (або мови, якою вільно володіє) гарантується учасникам судового процесу в ході розгляду справи лише щодо тих дій, які прямо передбачені у ч.4 ст.15 КАС України: 1) робити заяви; 2) надавати пояснення; 3) виступати в суді; 4) заявляти клопотання. У такому разі, суд забезпечить участь у судовому процесі перекладача.
Подання позовних заяв не державною мовою, КАС України не передбачено.
Здійснення судочинства та діловодства виключно державною мовою є гарантією забезпечення прав всіх учасників судового розгляду.
При цьому, умовою використання рідної мови учасника справи, відмінної від державної мови є те, що учасник не володіє або недостатньо володіє саме державною мовою.
В позові ОСОБА_1 немає жодного обґрунтування тих обставин, що вона не володіє або не в достатній мірі володіє державною мовою.
Крім того, ч.2 ст.160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно зі статтею 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).
Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.
Зі змісту поданої позовної заяви встановлено, що ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом щодо інтересів свого чоловіка ОСОБА_3 . Однак, в позовній заяві не зазначено, чому саме ОСОБА_1 звертається в інтересах свого чоловіка, а не її чоловік.
Також, ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;
3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;
4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;
10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;
11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
В порушення вимог ч.5 ст. 160 КАС України в поданій позовній заяві не зазначено:
- найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
- повне найменування або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;
- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;
- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Крім того, частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
В позовній заяві ОСОБА_1 зазначає про порушення прав її чоловіка як учасника АТО (інваліда). Однак, жодних доказів (звернення, відповіді на звернення) суду не надає, не вказує хто має бути відповідачем у даному спорі.
Також, у відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивачем до позовної заяви не подано належного доказу сплати судового збору та не надано доказів звільнення від сплати судового збору, які передбачені ст.5 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI).
Пунктом третім частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14 листопада 2019 року №294-IX, з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 102 гривні (на момент звернення із позовом до суду).
Тобто, розмір судового збору за подання позову немайнового характеру за одну вимогу становить 840,80 грн.
Окрім цього, відповідно до частин 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Тобто, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1 статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
В позовній заяві зазначено, що ОСОБА_1 6-й рік звертається щодо захисту прав та інтересів свого чоловіка ОСОБА_3 у всі можливі інстанції.
Також вказано, що з 24 листопада 2015 року ОСОБА_3 встановлено інвалідність другої групи.
До суду з даним позовом позивач звернулась лише 23 червня 2020 року, про що свідчить штемпель вхідної кореспонденції Богунського районного суду. Тобто, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду.
З огляду на зазначене, суд робить висновок, що позов ОСОБА_1 подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.
Клопотання про поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом позивачем не подано.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
З огляду на викладене позивачу необхідно подати клопотання про поновлення строку звернення до суду вказавши підстави для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску.
Також, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті (ч.1 ст.161 КАС України).
В свою чергу, в порушення вимог ч.1 ст.161 КАС України позивачем до позовної заяви не додано копії позовної заяви та копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- нової (уточненої) позовної заяви складеної державною мовою, в якій зазначено: а) найменування суду, до якого подається позовна заява; б) належного позивача та всі його реквізити (прізвище, ім`я, по батькові, код РНОПП, адресу проживання, номер телефону) та відповідача (найменування юридичної особи, яка порушила права відповідача, ЄДРПОУ, адресу місцезнаходження, номер телефону); в) викласти зміст позовних вимог із зазначенням, які саме дії чи бездіяльність відповідача оскаржуються позивачем; г) зазначити прохальну частину позовної заяви (що саме просить позивач у позовній заяві); ґ) перелік документів та доказів, які додаються до позовної заяви;
- звернення та відповіді на звернення, з якими ОСОБА_3 звертався до державних органів, які порушили його права як учасника АТО (інваліда другої групи);
- належного доказу звільнення позивача від сплати судового збору (копія відповідного посвідчення, тощо) або надати доказ сплатити судового збору;
- клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;
- копії нової (уточненої) позовної заяви з додатками для відповідачів.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шуляк