Справа № 380/5450/20
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/5450/20
У Х В А Л А
про вжиття заходів забезпечення позову
08 вересня 2020 року м. Львів
Львівський окружний адміністративний суд, в складі:
Головуючого-судді Мричко Н.І.,
за участі секретаря судових засідань Кулик С.В.,
представника позивача Цимбали І.З.,
представника відповідача Чабана О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рестин» про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рестин» до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення, -
встановив:
В судовому засіданні представник позивача підтримала заяву про вжиття заходів забезпечення позову, просила таку задовольнити.
Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд виходив з такого.
Відповідно до частини 1 статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.
Частиною 2 статті 150 КАС України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.
Згідно з частиною 1 статті 151 КАС України позов може бути забезпечено:
1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;
2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;
3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії;
4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;
5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.
Згідно з частиною 1 статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.
Аналіз наведених норм вказує на те, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття адміністративним судом, в провадженні якого знаходиться справа або до якого має бути поданий позов, певних процесуально-правових заходів щодо охорони прав, свобод та інтересів позивача, які б гарантували виконання рішення суду у разі задоволення позову; для задоволення судом заяви про забезпечення позову заявник має обґрунтувати необхідність задоволення такої заяви, подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову, а також довести, що незадоволення заяви призведе хоча б до одного із наслідків, передбачених частиною другою статті 150 КАС України.
Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, повинен пересвідчитися в тому чи існує реальна загроза невиконання, чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати заявник, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд враховує інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Суд також враховує співмірність вимог заяви про забезпечення позову заявленим позовним вимогам та обставинам справи.
У відповідності до частини 2 статті 151 КАС України, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.
Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Суд встановив, що 02.07.2020 відбулось засідання Комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з питань розгляду питання щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТзОВ «Рестин» (43264129) затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165. Під час засідання складений протокол засідання № 164 від 02.07.2020. У згаданому протоколі зазначено таке: «…за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово - господарських операцій: ТзОВ «Рестин» (43264129) встановлено взаємодія з ризиковими суб`єктами господарювання та маніпулювання податковими накладними щодо формування схемного податкового кредиту, що відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165».
У відповідності до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України), реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 5 Порядку № 1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У відповідності до пункту 6 Порядку № 1165, зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Аналіз наведеного вказує, що нормативно-правовим актом встановлено безумовну зупинку реєстрації всіх податкових накладних платника податків у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, одним з яких є пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, який полягає в тому, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Отже, включення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку тягне за собою однозначні правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключення податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих таким платником. При цьому, такі наслідки створюють негативний характер, як для платника податків (оскільки процес реєстрації кожної податкової накладної ускладнюється необхідністю надання пояснень та документів щодо кожної поданої на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, а також необхідністю оскарження відмови у їх реєстрації), так і для контрагентів платника податків, які не матимуть можливості формувати податковий кредит за господарськими операціями з цим платником, що негативно відображатиметься на їх фінансовому стані (адже процес формування податкового кредиту невід`ємно пов`язаний із фактом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН).
В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову суду надано укладений договір поставки між ТзОВ «Рестин» (постачальник) та ДП «Старокостянтинівський молочний завод» (покупець) № 1305-20 від 13.05.2020. Згідно умов вказаного договору, позивач мав здійснити поставку товарів ДП «Старокостянтинівський молочний завод», а останній, в свою чергу, оплатити такі замовлення.
Позивачем надано суду лист за підписом генерального директора ДП «Старокостянтинівський молочний завод», зі змісту якого встановлено таке: «ДП «Старокостянтинівський молочний завод» повідомив ТзОВ «Рестин» про те, що в силу блокування податкових накладних від ТОВ «Рестин» (43264129) підприємство не може сформувати податковий кредит. Тому ДП «Старокостянтинівський молочний завод» вимушено припинити свою діяльність з ТОВ «Рестин».
За наведених обставин, суд бере до уваги доводи позивача про те, що припинення господарських відносин має своїм наслідком неотримання позивачем очікуваних доходів, що однозначно вплине на його фінансовий стан. При цьому, відновлення господарських зв`язків надалі може бути ускладнено у зв`язку із тим, що контрагенти позивача можуть змінити постачальника на іншого, який не визнаний податковим органом таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, і має можливість здійснювати реєстрацію податкових накладних у ЄРПН.
З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про наявність дійсного спору між учасниками процесу та реальність загрози завдання суттєвої шкоди правам позивача, оскільки вказані вище обставини ускладнюють ведення ТзОВ «Рестин» господарської діяльності, що вже призводить до припинення договірних відносин між позивачем і його контрагентами, а також до можливого понесення позивачем збитків.
Додатково суд зауважує, що заходи забезпечення адміністративного позову щодо зупинення дії оскаржуваного рішення, про вжиття яких в заяві просить позивач, відповідають предмету позову. Водночас, вжиття таких заходів жодним чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає заяву ТзОВ «Рестин» про вжиття заходів забезпечення позову підставною та такою, що підлягає до задоволення.
Керуючись статтями 150, 151, 154, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
УХВАЛИВ:
заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рестин» про вжиття заходів забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рестин» до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення - задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання судом.

Ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Мричко Н.І.