Справа № 420/1743/20
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1743/20
УХВАЛА

09 вересня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., розглянувши адміністративний позов громадянина Таджикистану Сатторова ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Управління у справах іноземців та осіб без громадянства про скасування повідомлення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До суду з адміністративним позовом звернувся громадянин Таджикистану ОСОБА_2 до Державної міграційної служби України, Управління у справах іноземців та осіб без громадянства, в якому просить суд:

- скасувати повідомлення №5/1-391 від 20.11.2019 року «Про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту» Державної міграційної служби України;

- зобов`язати Державну міграційну службу України прийняти його заяву щодо вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п.2, п.4 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 ст.161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем не зазначені ідентифікаційні коди юридичних осіб - відповідачів.

Визначаючи двох відповідачів, позивач пред`являє вимоги лише до одного.

Частиною 1 ст.160 КАС України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Згідно зі ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п.1 ч.1).

Позивач просить скасувати повідомлення №5/1-391 від 20.11.2019 року, але до позову додане повідомлення від 20.11.2019 року за іншим вихідним номером - №5/1-392.

Позивач просить скасувати повідомлення, проте воно не є індивідуальним актом у розумінні КАС України. Згідно з повідомленням позивача повідомляли про прийняте рішення - наказ ГУ ДМС України в Одеській області №222 від 20.11.2019 року.

Відповідно до Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» територіальні органи вирішують питання про прийняття заяви або відмови у її прийнятті. До компетенції ДМС України відносяться питання надання статусу біженця або особи, яка потребують додаткового або тимчасового захисту.

Позивач зазначає, що йому відмовлено в оформленні документів для вирішення питання надання статусу біженця або особи, яка потребують додаткового або тимчасового захисту, у той же час відповідачем зазначає ДМС України та просить зобов`язати Державну міграційну службу України прийняти його заяву, що не відповідає процедурі та компетенції відповідних органів визначеної Законом України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» .

Таким чином, позовні вимоги позивача не відповідають змісту наданої до позову копії повідомлення.

Позивачу необхідно чітко та зрозуміло викласти позовні вимоги, визначити правильно відповідача по справі, до якого він пред`являє позовні вимоги.

Позов викладений на український мові відповідно до вимог ст.15 КАС України, якою визначено, що судочинство і діловодство в адміністративних справах провадиться державною мовою. Але при цьому позивач у позові зазначив, що він дуже погано розуміє українську та російську мову, проте у позові не зазначено яким чином та за допомогою якого перекладача він був ознайомлений зі змістом позову, тобто є усвідомленим про предмет та підстави позову, про що повинно бути відображено у самому позову, або зазначити про наявність представника з належними повноваженнями.

Статтею 15 КАС України також встановлено, що суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Звертаючись до суду в порядку КАС України позивач посилається на норми ЦПК України.

Позивач зазначає ц позові, що повідомлення він отримав 28.11.2019 року.

Позов до суду поданий 02.03.2020 року.

Статтею 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» визначено, що рішення про відмову в прийнятті заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову можуть бути оскаржені в установленому законом порядку до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, а також до суду у строки, встановлені цим Законом.

Таким чином, позивач подав до суду позовну заяву з пропущеним строком звернення до суду, при цьому не подав заяву про поновлення строку із зазначенням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Статтею 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою суду від 03.04.2020 року позов залишений без руху та позивачу наданий 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснено, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу. Копія ухвали суду направлена на поштову адресу позивача та отримана ним згідно з поштовим повідомленням 09.04.2020 року.

Позивач у встановлений строк в ухвалі суду від 03.04.2020 року не усунув недоліки позовної заяви.

Проте суд не вирішував питання про повернення позову, оскільки Законом України №540-ІХ від 30.03.2020 року розділ VI КАС України доповнено пунктом 3, згідно з яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема ст. 169 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, у тому числі щодо залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», встановлений з 12.03.2020 до 03.04.2020 на території України встановлено карантин та заборонено проведення масових заходів. У подальшому карантин неодноразово продовжувався, та останній раз до 31.08.2020 року.

Законом України №713-ІХ від 18.05.2020 року, якій набрав чинності 17.07.2020 року, змінена редакція п.3 розділу VI КАС України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, Законом передбачено продовження строку лише за заявою учасника справи.

Згідно з розділом II (Прикінцеві та перехідні положення) Закону України №713-ІХ від 18.05.2020 року цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Процесуальні строки, які були продовжені відповідно, зокрема, до п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-ІХ від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, законодавець надав учасникам справ 20 денний строк для подання заяви по справі на продовження будь-якого процесуального строку, у тому числі який надається учаснику справи для усунення недоліків позову. Оскільки, закон набрав чинності 17.07.2020 року, останнім 20-м днем для подачі вказаної заяви - є 06.08.2020 року.

Станом на 09.09.2020 року по даній справі не зареєстровано заяви позивача про продовження строку на усунення недоліків позову або будь-яких інших заяв.

При таких обставинах суд вважає необхідним повернути позивачу позову з додатками на підставі справі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, відповідно до якої позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись ст. 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов громадянина Таджикистану Сатторова ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Управління у справах іноземців та осіб без громадянства про скасування повідомлення, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу без розгляду.

Роз`яснити позивачу що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

Ухвала набирає законної сили у порядку ст. 256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва