Справа № 826/2230/18
Суддя: Гончарова І.А.
Дата ухвалення: 2020-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 826/2230/18

адміністративне провадження № К/9901/10111/20

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Гончарової І.А.,

суддів: Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 26.12.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020 у справі № 826/2230/18 за позовом Державного підприємства «Українське авіаційно-транспортне підприємство «Хорів-Авіа» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

08.04.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 26.12.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020.

21.04.2020 ухвалою Верховного Суду вказану касаційну скаргу залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статтям 332 Кодексу адміністративного судочинства України та надано строк на усунення недоліків касаційної скарги шляхом зазначення підстав для касаційного оскарження судових рішень та надання документа про сплату судового збору.

Верховний Суд ухвалами від 09.06.2020 та 19.06.2020 продовжив скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги у справі № 826/2230/18.

На адресу Верховного Суду від Головного управління ДПС у м.Києві надійшло клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, а саме скаржник зазначив, що підставою касаційного оскарження судових рішень є п 2 ч.4 статті 328 КАС України.

Проте, відповідач не вказує в якій постанові, від якого саме висновку, сформованого Верховним Судом, та щодо застосування якої саме норми права він вважає за необхідне відступити.

Скаржник не навів нормативно-правове обґрунтування відступлення від правового висновку, застосованого до спірних правовідносин.

При цьому, з урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Варто зазначити, що відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351 - 354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, або обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України (відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах) скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно , а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Станом на 02.09.2020 відповідач не усунув зазначені в ухвалі Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.04.2020 недоліки касаційної скарги, тому вона вважається неподаною і підлягає поверненню.

Керуючись ч.2 ст. 332, пунктом 1 ч.4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 26.12.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020 у справі № 826/2230/18 повернути скаржнику.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 КАС України.

Роз`яснити скаржнику, що повернення касаційної скарги не позбавляє його права повторного звернення до Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І. А. Гончарова

Судді І.Я.Олендер

Р. Ф. Ханова