Справа № 640/11896/20
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

08 вересня 2020 року м. Київ № 640/11896/20

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Кармазіна О.А., розглянувши заяву відповідача у справі

за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_1
до Головного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправним та скасування вимоги та рішення,-
В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 43141267), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати:

вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-163 від 07.04.2020 на загальну суму 26 853,20 грн.;

рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 03.04.2020 № на загальну суму 13426,60 грн.

Ухвалою судді від 03.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

23.07.2020 канцелярією суду зареєстровано відзив відповідача, в якому він просить допитати в якості свідка ОСОБА_2 , яка за актом перевірки працювала у позивача без належного оформлення трудових відносин, що на думку контролюючого органу призвело до несплати податків/зборів.

Ухвалою від 03.08.2020 клопотання відповідача залишено без задоволення, оскільки у клопотанні не було зазначено: місця проживання вказаної особи чи поточного місця роботи, не деталізовано - які саме конкретні обставини може повідомити вказана особа, не доведено, що вони мають значення для справи.

13.08.2020 відповідачем поштовим зв`язком направлено повторне клопотання щодо виклику свідків, в якому відповідач просить допитати ОСОБА_2 , яка за актом перевірки працювала у позивача без належного оформлення трудових відносин, що на думку контролюючого органу призвело до несплати податків/зборів. Водночас, у зв`язку з викликом свідка, відповідач просить розглядати справу у судовому засіданні.

Відповідно до ч. 3. ст. 92 КАС України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 262 КАС України якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Тобто, заява про заява про виклик свідка мала б бути подана протягом 30 днів після 03.06.2020 - дати постановлення ухвали про відкриття провадження у справі.

При цьому, відносно доводів відповідача щодо продовження процесуальних строків на період карантину, слід зазначити, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" N 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчувались через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Вказаний Закон набрав чинності 17.07.2020, а відтак вказаний 20 денний термін сплив 06.08.2020.

Заява про виклик свідка направлена поштою 13.08.2020, тобто поза межами встановлених процесуальних строків, а відтак, враховуючи відсутність будь-яких поважних причин пропуску цього строку, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні зазначеної заяви.

При цьому, суд звертає увагу, що між позивачем у даній справі та ОСОБА_2 існує цивільний (трудовий) спір відносно виплати заборгованості по заробітній платі (справа № 757/44321/19-ц), в рамках якого і встановлюватимуться обставини наявності чи відсутності між вказаними особами трудових відносин, а відтак, учасники даної справи не позбавлені можливості надати суду у справі № 640/11896/20 копію рішення у цивільній справі, яке набрало законної сили, щодо встановлених обставин відносно доводів учасників вказаної справи відносно наявності чи відсутності трудових відносин.

Враховуючи відсутність підстав для задоволення клопотання про виклик свідка, відповідно, відсутні підстави для призначення судового засідання, призначення якого пов`язується заявником саме з необхідністю допиту свідка.

У взаємозв`язку з наведеними правилами, суд вважає за доречне також звернути увагу на певні висновки ЄСПЛ в аспекті доводів заявника. Так, у п. 44 Рішенні ЄСПЛ від 13.03.2018 у справі «Mirovni Inљtitut v. Slovenia» зазначено, що внутрішнє законодавство не завжди вимагає провести слухання в Адміністративному суді. Винятковий характер обставин, що можуть бути підставами для відмови в усному розгляді великою мірою залежить від характеру проблеми, що вирішується компетентним національним судом, а не від частоти виникнення таких ситуацій (Miller v. Sweden (Міллер проти Швеції), § 29; Martinie v. France (Мартіньє проти Франції), § 41). Суд також постановив, що відмова у розгляді може бути обґрунтованою у справах, що стосуються лише правових питань обмеженого характеру (Allan Jacobsson v. Sweden (No. 2) (Аллан Якобсон проти Швеції), §§ 48-49; Valovб and Others v. Slovakia (Валова та інші проти Словакії), §§ 65-68) або які не несуть певної складності (Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії) (dйc.); Speil v. Austria (Шпайль проти Австрії) (dйc.)).

У даному випадку відповідач не навів жодних обґрунтувань щодо необхідності розгляду справи у судовому засіданні з викликом учасників справи.

Водночас суд звертає увагу, що розгляд справи у спрощеному позовному провадженні жодним чином не обмежує відповідача у виконанні його обов`язку, визначеного ч. 2 ст. 77 КАС України.

Відтак, враховуючи вищевикладене у сукупності, а також беручи до уваги предмет і підстави позову, характер спірних відносин, склад учасників справи та обсяг поданих матеріалів, а також положення ст. 262 КАС України, суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись вимогами 65, 77, 91, 241, 243, 248, 250, 252 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві (без номеру і дати; вх. від 17.08.2020) - залишити без задоволення.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Кармазін