Справа № 400/3654/20
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2020 р. справа № 400/3654/20

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А. О., ознайомившись з позовною заявою:

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1

доВійськової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_2

провизнання бездіяльності протиправною; стягнення заборгованості в розмірі 56 655,03 грн.

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (надалі відповідач), в якому просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати позивачеві середнього заробітку за весь період затримки розрахунку з 10.12.2019 року по 14.05.2020 року виплати втраченої частини доходу при виплаті ймовірної компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2016 та 2017 роки;

2) стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь період затримки розрахунку з 10.12.2019 року по 14.05.2020 року в сумі 56 545,65 грн., втраченої частини доходу при виплаті ймовірної компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2016 та 2017 роки в сумі 109,38 грн.

Суд ознайомився із позовом та встановив наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком (ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України).

Проте, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці".

Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, а тому позивач має звернутись до суду протягом визначеного КАС України шестимісячного строку.

У позові позивач зазначає, що при звільненні з військової служби, йому не виплачено компенсацію за неотримане речове майно та за невикористану щорічну основну відпустку. 14.05.2020 року від відповідача на картковий рахунок позивача зараховано кошти в сумі 21 876,40 грн., при цьому як зазначає сам позивач, ймовірно ці кошти є компенсацією за невикористану щорічну основну відпустку.

Враховуючи, що позивач не впевнений в тому, що кошти, зараховані на його рахунок, є саме компенсацією за невикористану щорічну основну відпустку, суд позбавлений можливості перевірити дотримання позивачем строку подання позовної заяви до адміністративного суду та, відповідно, вирішити питання про відкриття провадження у даній справі.

Таким чином, для вирішення питання про відкриття провадження з вимогами про визнання протиправною бездіяльності відповідача та стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку з 10.12.2019 року по 14.05.2020 року в сумі 56 545,65 грн., позивачу слід надати пояснення з приводу суми, виплаченої відповідачем 14.05.2020 року, а саме чи є ця сума компенсацією за невикористану щорічну основну відпустку, чи компенсацією за неотримане речове майно.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:
1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до Миколаївського окружного адміністративного суду пояснення з приводу суми, виплаченої відповідачем 14.05.2020 року, а саме чи є ця сума компенсацією за невикористану щорічну основну відпустку, чи компенсацією за неотримане речове майно.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

4. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя А. О. Мороз