Справа № 520/2291/2020
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

08 вересня 2020 р. № 520/2291/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зоркіної Ю.В, розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом розглянувши Приватного акціонерного товариства "Харківський верстатобудівний завод" (просп. Московський, буд. 277,м. Харків,61089, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про скасування вимоги,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд скасувати вимогу ГУ ДПС в Харківській області від 19.12.2019 № 115-10

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуване рішення винесено з порушенням вимог податкового законодавства без долучення до рішення розрахунку податкових зобов`язань та штрафів, без зазначення періодів нарахування штрафів, що порушує порядок оформлення та надсилання податкових повідомлень-рішень, встановлений діючим законодавством та унеможливлює перевірку даних, зазначених у вимозі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.03.2020 у справі відкрито спрощене провадження в порядку, визначеному ст.ст.257,262 КАС України та призначено судове засідання.

Представник відповідача надав суду відзив на адміністративний позов, у якому просив позовні вимоги залишити без задоволення, т.я. управління діяло на підставі та в межах повноважень, визначених Законом, оскільки станом на дату її формування в інтегрованій картці позивача існував борг зі сплати відповідних податків і зборів.

В судове засідання представник позивача не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано введеними карантинними обмеженнями для запобігання розповсюдження коронавірусного захворювання Сovid-19.

Суд розглянувши вказане клопотання дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на таке. Позивач, посилаючись на наявні обмеження пов`язані із запобіганням розповсюдження коронавірусного захворювання Сovid-19, жодним чином не зазначає, як відповідні обмеження унеможливили його явку до суду, чи неможливість подання певних доказів, які мають значення для вирішення справи.

На момент судового розгляду справи, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 Харків не віднесено до червоної рівня епідемічної небезпеки поширення COVID-19. Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав, а тому суд вважає доводи відповідача безпідставними. Крім того, явка сторін до суду обов`язковою не визнавалась.

При постановлені даних висновків судом узято до уваги у відповідній частині постанову Верховного Суду від 16.07.2020 справа № 924/369/19.

Отже, керуючись викладеним та на підставі ч. 1 ст. 205 КАС України, суд дійшов висновку щодо можливості розгляду справи за відсутності належним чином повідомленого позивача.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до положень ч.4 ст.229 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

Судовим розглядом встановлено, що Головним управлінням ДФС у Харківській області проведено документальну невиїзна перевірка ПрАТ «Харківський верстатобудівний завод» щодо дотримання законодавства України з питань митної справи під час митного оформлення товару за митною декларацією від 12.05.2018 № UA 807170/2018/022181 за результатами якої складено акт від 05.08.2018 № 676/20-40-14-15-06/00223243.

Порушення встановлені зазначеним актом стали підставою для винесення податкових повідомлень рішень від 20.08.2019 № , яким підприємству донараховано грошове зобов`язання в розмірі 18952.20 грн. (мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності 15161.76 грн. та штраф у сумі 3790.44 грн.) та № в сумі 193312.39 грн. (податок на додану вартість з ввезених товарів -154649.91 грн. та штраф -38662.48 грн.)

Вказані рішення оскаржені позивачем в порядку, визначеному ст.56 ПК України, за результатами якого рішенням ДФС України від 30.10.2019 № 43600/6-99-99-11-06-03-25 скарга позивача залишена без задоволення, а податкові повідомлення-рішення без змін.

За даними програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що податкові повідомлення-рішення від 20.08.2019 № , № підприємством в судовому порядку не оскаржувалися.

Внаслідок несплати донарахованого грошового зобов`язання, у строки визначені ст.57 ПК України відповідачем сформовано та направлено на адресу підприємства вимоги про сплату податкового боргу від 19.12.2019 № 115-10, у якій зазначено, що станом на 18.12.2019 підприємство має податковий борг у сумі 261901.17 грн. по сплаті мита та податку на додану вартість.

Вказана вимога оскаржена позивачем в адміністративному порядку та за результатами розгляду скарги рішенням ДПС України від 05.02.2020 № 4593/6/99-00-10-05-06 податкова вимога залишена без змін.

Перевіряючи оскаржуване рішення відповідача на відповідність положенням ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до пп.14.1.153. п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), податкова вимога - письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.

Згідно з пп.14.1.175. п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Відповідно до пп.14.1.39. п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Частиною 1 ст. 59 Податкового кодексу України встановлено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Відповідно до п.59.3ст.59 Податкового кодексу України, податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання. Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Hаказом Міністерства фінансів України 30.06.2017 № 610, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24 липня 2017 р. за № 902/30770, затверджено Порядок направлення контролюючими органами податкових вимог платникам податків (далі - Порядок направлення податкових вимог).

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу II Порядку направлення податкових вимог, податкова вимога платнику податків, у якого виник податковий борг, формується контролюючим органом, на який згідно з Кодексом покладається виконання такої функції. Податкова вимога формується у разі, якщо платник податків не сплатив у встановлені Кодексом строки суму: узгодженого грошового зобов`язання; непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному Кодексом.

Протягом періоду оскарження суми грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом відповідно до Кодексу, податкова вимога з податку, що оскаржується, не надсилається.

Пунктом 1 розділу III Порядку направлення податкових вимог передбачено, що податкові вимоги формуються автоматично на підставі даних інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - ІТС) контролюючих органів.

Оскільки протягом 10 календарних днів, наступних за днем узгодження податкових зобов`язань позивач не сплатив суму грошового зобов`язання, у нього виник податковий борг.

Таким чином відповідачем правомірно сформована вимога від 19.12.2019 № 115-10, доказів протиправності визначення розміру пені та передчасності формування вимоги позивачем не наведено та не встановлено судом в порядку , визначеному ст.9 КАС України.

Щодо відсутності у вимозі відомостей про факт виникнення грошового зобов`язання, що унеможливлює ідентифікацію періоду за який виник податковий борг, як підстави скасування вимоги, суд зазначає наступне.

Положеннями п.59.1 ст.59 Податкового кодексу України визначено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

В той же час за приписами ст.58 Податкового кодексу України форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов`язання визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків затверджений наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204, яким визначено вимоги до складання податкового повідомлення-рішення (р.ІІ) та правила надіслання (вручення) контролюючим органом податкових повідомлень-рішень платникам податків (р.ІІІ)

Аналіз положень ст. 58 Податкового кодексу України з урахуванням положень п. 9 р. ІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків дає підстави для висновку, що розрахунок податкового зобов`язання складається разом з податковим повідомленням-рішенням, є додатком до нього, та відповідно, повинен бути надісланий разом з податковим повідомленням-рішенням, в порядку визначеному ст.42 Податкового кодексу України та розділу ІІІ Порядку № 1204.

В той же час, згідно п.59.3 ст.59 Податкового кодексу України, п.3,5 р.ІІІ Порядку направлення податкових вимог встановлено, що податкова вимога, крім загальних реквізитів, повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу. Форма податкової вимоги для платника податків - юридичної особи (або відокремленого підрозділу юридичної особи) наведена в додатку 1до цього Порядку, а для платника податків - фізичної особи у додатку 2 до цього Порядку.

Отже, зазначеними вище нормами не передбачено здійснення контролюючим органом розрахунку сум боргу при формуванні та направлені платникам вимог про сплату боргу.

Судом встановлено, що податкова вимога від 19.12.2019 № 115-10 відповідає формі яка наведена у додатку 1 до Порядку направлення податкових вимог.

Відповідно до положень ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи те, що у задоволенні позовної заяви судом відмовлено, розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст.2,5,72,77,139,241,243-246,255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Зоркіна Ю.В.