Справа № П/320/465/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № П/320/465/20 Суддя (судді) першої інстанції: Колеснікова І.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що за наявності підстав для визнання протиправним протокольного рішення відповідача про визначення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» таким, що відповідає п.п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно п. 1.6 «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником» буде дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якій зазначив, що віднесення Комісією контролюючого органу товариства до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» зареєстроване як юридична особа 21.12.2017, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис №0071959 (а.с.16-17).

Позивачем подано до Головного управління ДФС у Київській області лист від 05.08.2019 №21/21 про виключення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» зі списку ризикових платників податків та про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.87-98).

Листом Головного управління ДПС у Київській області від 15.10.2019 №4565/10/10-36-06-03 позивачу повідомлено про залишення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» у переліку ризикових суб`єктів господарювання та про прийняття комісією контролюючого органу рішень про відмову в реєстрації поданих ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.99-101).

Товариством з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» подано скаргу від 11.10.2019 №11/11 до Державної податкової служби України на дії/бездіяльність посадових осіб Головного управління ДПС у Київській області щодо не виключення товариства з переліку ризикових платників податку (а.с.103-108).

Листом Головного управління ДПС у Київській області від 28.10.2019 №5957/10/10-36-03-06 позивачу повідомлено про відповідність ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» вимогам п. 1.6 Критеріїв та залишення у переліку ризикових суб`єктів господарювання (а.с.110-111).

Позивачем подано скаргу від 12.11.2019 №23/23 до Державної податкової служби України на дії/бездіяльність посадових осіб Головного управління ДПС у Київській області щодо віднесення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» в реєстр ризикових суб`єктів господарювання та застосування до платника податків ознак ризиковості (а.с.113-118).

Листом Державної податкової служби України від 25.11.2019 №10581/6/99-00-06-05-02-15 позивачу повідомлено про ненадходження на розгляд комісії ДФС центрального рівня скарг на рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» та про належність розгляду питання щодо відповідності/невідповідності платника податку Критеріям ризиковості до компетенції територіальних органів ДПС (а.с.120-121).

Вважаючи рішення комісії Головного управління ДФС у Київській області про внесення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певний спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Втім, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників, які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує прав та інтересів позивача.

Колегія суддів не погоджується із наведеним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрала чинності з 01.02.2020) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм пп. «а» або «б» п. 185.1 ст. 185, пп. «а» або «б» п. 187.1 ст. 187, абз. 1 п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8 У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2020 року колегією суддів витребувано від Головного управління ДПС у Київській області копію рішення Комісії Головного управління ДФС у Київській області про внесення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

На виконання вимог зазначеної ухвали відповідачем зазначено про відсутність протоколу засідання Комісії ГУ ДФС у Київській області від 28.03.2019, яким ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» на якому було прийнято рішення про віднесення позивача до переліку платників, котрі відповідають критеріям ризиковості, з підстав його вилучення Генеральною прокуратурою України під час обшуку в рамках досудового розслідування №0001759 від 19.07.2018.

Проте, з наданих відповідачем до суду копій протоколів обшуку, проведеного в рамках досудового розслідування №0001759 від 19.07.2018, неможливо встановити факт вилучення у відповідача під час обшуку протоколу засідання Комісії ГУ ДФС у Київській області від 28.03.2019 чи рішення про віднесення ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» до переліку платників, котрі відповідають критеріям ризиковості.

В той же час, відповідач повідомив суд, що ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» перенесено до переліку ризикових на підставі рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області від 05.02.2020 №15883 та надано копію вказаного рішення.

З вказаного рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку вбачається, що поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» не заповнене, що прямо суперечить вищенаведеним вимогам Порядку №1165.

При цьому, комісією прийнято рішення про відповідність ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, однак наведене рішення не містить будь-яких обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, та комісія лише обмежилась цитуванням положень п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Колегія суддів підкреслює, що за своєю суттю даний спір стосується неправомірного віднесення позивача до переліку платників податків, що відповідають критеріям ризиковості та на момент розгляду даної справи по суті, позивача віднесено до ризикових платників саме рішенням Комісії ГУ ДПС у Київській області від 05.02.2020 №15883, аналіз правомірності якого і має бути здійснено судом під час вирішення даної адміністративної справи, з огляду на положення ч.2 ст.9 КАС України.

Суд звертає увагу, що оскаржуване рішення не містить, а відповідачем не було наведено, жодних обґрунтувань щодо наявності передбачених законодавством підстав для віднесення позивача до переліку платників податків з ознаками ризиковості, як і не надано доказів наявності податкової інформації, що свідчила б про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, тобто вказане рішення не можна визнати таким, що відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України.

В супереч ч.2 ст.77 КАС України відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено належними та допустимими доказами правомірності віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В той же час, відповідач у відзиві зазначив, що внесення позивача до переліку підприємств з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для підприємства, та в жодному разі не створює перешкод для діяльності підприємства, як суб`єкта господарювання, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Колегія суддів не погоджується із наведеними доводами відповідача оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій, що підтверджується матеріалами справи, з яких вбачається, що реєстрація всіх податкових накладних поданих після прийняття оскаржуваного рішення зупинена, а в подальшому були прийняті рішення про відмову у їх реєстрації.

Отже, наявність запису в базах даних ДФС України про ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» як «ризикове підприємство» порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних (п. 201.1. ст. 201 ПК України), позаяк підставою для зупинення реєстрації податкової накладної, що була направлена позивачем до контролюючого органу засобами електронного зв`язку, є висновок контролюючого органу про відповідність платника податків п.8 Критерії ризиковості платника податків, що фактично позбавляє можливості ТОВ «БЛАГОБУ ПЛЮС» належним чином проводити свою господарську діяльність.

Також у цій справі суд враховує правову позицію, висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 у справі «Щокін проти України» (заява №23759/03) та від 07.07.2011 у справі «Серков проти України» (заява №39766/05) в яких Суд дійшов висновку: по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, за наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховуючи, що віднесення позивача до переліку ризикових платників податків відбулось на підставі рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області від 05.02.2020 №15883, яке було прийнято без належних обґрунтувань, беручи до уваги, що матеріали справи не містять жодної податкової інформації, яка була підставою для включення позивача до переліку ризикових платників податку, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості та зобов`язання Головне управління ДПС у Київській області виключити ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права, неправильне тлумачення закону, призвели до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню повністю з ухваленням нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позов товариства з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05 лютого 2020 року №15883 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «БЛАГОБУД ПЛЮС» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «БЛАГОБУД ПЛЮС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 10 вересня 2020 року

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма