Справа № 640/22734/19
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

08 вересня 2020 року справа №640/22734/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС у Дніпропетровській області)
доТовариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО" (далі по тексту - відповідач, ТОВ "ІНТЕРОКО")
прозастосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а ТОВ "ІНТЕРОКО" (код ЄДРПОУ - 31905094), до повного усунення порушень
В С Т А Н О В И В:

ГУ ДСНС у місті Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ТОВ "ІНТЕРОКО", зазначаючи, що під час проведення планової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки відповідача, встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення роботи приміщень позивача до повного усунення порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 грудня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/22734/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання.

Відповідач у письмовому відзиві на адміністративний позов зазначив, що порушення, зазначені в акті перевірки не відповідають дійсності; станом на момент розгляду справи у ТОВ "ІНТЕРОКО" відсутні порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

На виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та доручення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області від 09 січня 2019 року №226/06-19, позивачем видано наказ від 20 червня 2019 року "Про проведення перевірок" (далі по тексту - наказ).

На підставі наказу та посвідчення на проведення перевірки від 05 липня 2019 року №1207 посадовою особою позивача, 17 липня 2019 року проведено планову перевірку додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено відповідний акт від 17 липня 2019 року №744 (далі по тексту - акт перевірки).

З акта перевірки вбачається, що ГУ ДСНС у Дніпропетровській області виявлено порушення ТОВ "ІНТЕРОКО" вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме норм Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС від 30 грудня 2014 року №1417 (далі по тексту - ППБУ), ДБН В.1.2-4-2006 "Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)", Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС від 05 листопада 2018 року №879 (далі по тексту - ПТБ), Інструкції з тривалого зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту, затвердженої наказом Міністерства з надзвичайних ситуацій України від 16 грудня 2002 року №330, Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2002 року №956 (далі по тексту - Порядок №956), Порядку і правил проведення обов`язкового страхування цивільної відповідальності суб`єктів господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об`єктах підвищеної небезпеки, включаючи пожежовибухонебезпечні об`єкти та об`єкти, господарська діяльність на яких може призвести до аварій екологічного і санітарно-епідеміологічного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 листопада 2002 року №1788 (далі по тексту - Порядок №1788):

- у приміщеннях за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15:

1) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово- попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту згідно затверджених план- графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж. 4) в цілому на комплекс (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж ДБН В.2.5-56:2014);

2) один раз на три роки організацією, що проводить технічне обслуговування не проводиться робота щодо вимірювання значення електричного опору ізоляції між електрично не з`єднаними струмопровідними частинами приладі в, що входять до складу системи оповіщення, а також між ними та їх корпусами на відповідність вимогам технічних умов на даний прилад (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж.9.9 ДБН В.2.5-56:2014);

3) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25 "Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників");

4) вихід з приміщення громадського призначення не ізольований від житлової частини будинку (пункт 22 розділу ІІ ППБУ, пункт 2.53 "Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення" ДБН В.2.2-15-2005);

5) у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення (пункт 1.4 глава І розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

6) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

7) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

8) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ);

- у приміщеннях за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а:

9) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово- попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту згідно затверджених план- графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж. 4) в цілому на комплекс (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж.6.5 ДБН В.2.5-56:2014);

10) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампа) аварійного освітлення (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

11) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25);

12) у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

13) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

14) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

15) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ);

- у приміщеннях за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а:

16) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25 "Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників");

17) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

18) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

19) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ).

Наявність встановлених в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред`явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"(тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною четвертою статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частиною четвертою статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

В силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі по тексту - Положення №1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно пункту 3 Положення №1052, основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено згідно частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи із системного аналізу вказаних положень законодавства, суд приходить до висновку, що можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає виключно за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Проте, суд звертає увагу, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження виявлених порушень та не навів достатніх підстав, які б могли стати підставою для повного зупинення ТОВ "ІНТЕРОКО" експлуатації приміщень за адресами: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15; Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а; Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а.

Також, позивачем не надані суду докази складання відносно відповідача приписів, протоколів чи розпоряджень про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, виявлених під час їх перевірки та зафіксованих в акті, застосування до відповідача інших заходів реагування, тобто не надано доказів, які б свідчили про реалізацію позивачем належним чином наданих законом повноважень.

У свою чергу, на підтвердження відсутності порушень, зазначених в пунктах 3, 11, 16 акта перевірки відповідач вказав, що станом на день проведення перевірки всі вогнегасники не потребували технічного обслуговування та надано в матеріали справи копії видаткових накладних про закупівлю вогнегасників та актів приймання-передачі, у яких зазначено дати виготовлення вогнегасників.

В частині порушень, вказаних в пункті 4 акта перевірки, відповідачем надано в матеріали справи фотокопії вхідної групи, що підтверджують наявність виходу з приміщення, що ізольований від житлової частини будинку.

Щодо порушень пунктів 7, 14, 18 акта перевірки, відповідачем зазначено, що порушення вимог законодавства у цій частині не можуть застосовуватись до ТОВ "ІНТЕРОКО", оскільки останнє не є об`єктом, який підпадає під поняття потенційно-небезпечного, що також підтверджується відсутністю фактів використання, виготовлення, переробки, зберігання небезпечних речовин та біологічних препаратів на об`єктах.

На виконання пунктів 6, 13, 17 акта перевірки, відповідач зазначає, що особа, відповідальна за пожежну безпеку на підприємстві має посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки, яке долучено до матеріалів справи, та у відповідності до законодавчо установленої періодичності проводить навчання з персоналом підприємства щодо необхідних дій при виникненні надзвичайних ситуацій; ТОВ "ІНТЕРОКО" звернулось із заявою до Інституту державного управління у сфері цивільного захисту щодо проходження співробітником навчання з питань цивільного захисту.

Незважаючи на відсутність складених відносно відповідача припису, протоколу чи розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, останнім вчинено заходи по усуненню виявлених перевіркою порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Так, на виконання пунктів 1, 2, 5, 8, 9, 10, 15, 19 відповідачем надано в матеріали справи копії наступних документів: акта щодо перевірки відповідності систем протипожежного захисту на об`єкті: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Глінки, 15 від 08 серпня 2019 року №08/08; робочого проекту системи протипожежного захисту системи автоматичної пожежної сигналізації 08/08-АПС до об`єкта: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Глінки,15; акта №09/08 від 09 серпня 2019 року щодо перевірки відповідності систем протипожежного захисту на об`єкті: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Д. Яворницького, 94а; робочого проекту системи протипожежного захисту системи автоматичної пожежної сигналізації 09/08-АГІС до об`єкта: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Д. Яворницького, 94а; технічного звіту по вимірюванню та випробуванню електроустановок до об`єкта: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Глінки, 15; видаткової накладної №2318385 від 20 серпня 2019 року про придбання світильників аварійного освітлення; товарно-транспортної накладної №1 від 21 серпня 2019 року; актів приймання передачі (переміщення) аварійних світильників з центрального складу до об`єктів: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Глінки, 15, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Д. Яворницького, 94а; видаткової накладної №12 від 22 січня 2020 року, про придбання засобів індивідуального захисту; актів приймання передачі (переміщення) засобів індивідуального захисту з центрального складу до об`єктів: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Глінки, 15, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Д. Яворницького, 94а, Дніпропетровська область, місто Дніпро, бул. Зоряний, буд.1.

Таким чином, на момент вирішення спору відповідачем усунуто порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для звернення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області до суду щодо застосування заходів реагування.

Доказів на спростування зазначеного, позивачем в матеріали справи не надано.

Суд звертає увагу на те, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

При прийнятті даного рішення, суд враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення даного судового рішення. У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові №826/12258/18 від 18 вересня 2018 року.

Суд звертає увагу на те, що законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

В ході розгляду даної справи позивачем не спростовано наведених обставин щодо усунення відповідачем виявлених під час перевірки порушень та наявності частини таких порушень взагалі, а також не доведено недостатності вжитих заходів тощо.

Наведене підтверджує, що ТОВ "ІНТЕРОКО" здійснено заходи щодо усунення виявлених порушень, зважаючи на що суд не вбачає реальної загрози життю та здоров`ю людей.

За таких підстав, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ТОВ "ІНТЕРОКО" за наступними адресами: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15, Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а, Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а.

Відповідно до частини першої статті 9, частини першої статті 72, частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що позов ГУ ДСНС у Дніпропетровській області до ТОВ "ІНТЕРОКО" задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для їх розподілу у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відмовити повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49600, м. Дніпро, вул. Короленка, 4; ідентифікаційний код 38598371);

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО" (04053, м. Київ, вул. Воровського, буд. 9, літ. Б; ідентифікаційний код 31905094).

Суддя В.А. Кузьменко