Справа № 620/2258/20
Суддя: Лобан Д.В.
Дата ухвалення: 2020-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2020 року Чернігів Справа № 620/2258/20

Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Лобана Д.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (без повідомлення сторін) справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (далі - ГУНП в Чернігівській області, відповідач) № 701 від 25 травня 2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівські області від 26 травня 2020 року № 141 о/с щодо звільнення інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з підстав передбачених п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію», поновити ОСОБА_1 старшого лейтенанта поліції на посаді інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області з 26.05.2020, зобов`язати Головне управління в Чернігівській області перерахувати ОСОБА_1 грошове забезпечення, у межах виділених асигнувань, відповідно до штатної посади з 26.06.2020.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідачем було порушено порядок проведення службового розслідування, встановлений Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 № 230. Зокрема, йому під підпис не було доведено оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та не ознайомлено з висновком службового розслідування. Крім того, зазначив, що він не був причетний до подій, що перевірялись в ході службового розслідування.

Вважає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення не було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, та інші критерії, визначені статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Також надано відповідачу 15-денний строк з дня вручення йому даної ухвали для надіслання відзиву на позов.

У встановлений ухвалою суду строк, відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог та зазначив, що службове розслідування проведено відповідно до вимог чинного законодавства та ним встановлено порушення позивачем положень Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, Правил етичної поведінки поліцейських, у зв`язку з чим до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач заперечив проти доводів, викладених у відзиві на позов, та просив задовольнити позов з урахуванням обставин, викладених у позові.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов має бути задоволений частково, виходячи з таких підстав.

Судом встановлено, що 22.09.2017 позивач у відповідності до наказу ГУНП в Чернігівській області був прийнятий на посаду інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області.

19.05.2020 о 19:40 до ВІОС ГУНП в Чернігівській області надійшла інформація про те, що цього ж дня близько 19:05 години, біля домогосподарства АДРЕСА_1 , співробітниками Управління СБУ в Чернігівській області та Чернігівського управління ДВБ НП України під процесуальним керівництвом слідчого Територіального управлінням ДБР та прокуратури Чернігівської області, за фактом вимагання поліцейськими Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області у гр. ОСОБА_9 неправомірної вигоди в сумі 5000 грн, за не притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 130 КУпАП, в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000048 від 18.05.2020, було затримано інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 .

Про даний факт було доведено начальнику ГУНП в Чернігівській області рапортом начальника УКЗ ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_3 та в наступному за фактом події, що мала місце 19 травня 2020 року за участю поліцейських Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області, наказом ГУНП в Чернігівській області від 19 травня 2020 року № 828 призначено службове розслідування.

За результатами розгляду матеріалів службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 25.05.2020, затверджений начальником ГУНП в Чернігівській області, пунктом 2 резолютивної частини якого передбачено, що за грубе порушення службової дисципліни, неналежного виконання посадових обов`язків, недотриманні вимог ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, в частині вчинення дій, що підривають довіру населення до органів та підрозділів Національної поліції України, інспектор СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 49-54).

На підставі висновку службового розслідування, за грубе порушення службової дисципліни, неналежного виконання посадових обов`язків, недотриманні вимог ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, в частині вчинення дій, що підривають довіру населення до органів та підрозділів Національної поліції України, інспектор СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 наказом ГУНП в Чернігівські області № 701 від 25 травня 2020 року притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення реалізовано наказом ГУНП в Чернігівські області від 26 травня 2020 року № 141 о/с щодо звільнення інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з підстав передбачених п. 6 ч. 1 от. 77 ЗУ «Про Національну поліцію».

Вважаючи накази відповідача № 701 від 25 травня 2020 року та від 26 травня 2020 року № 141 о/с протиправними, позивач звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про національну поліцію» (далі - Закон № 580).

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону № 580 визначено обв`язки поліцейських.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини один та два статті 19 Закону № 580).

Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV затверджено Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут), дія якого, відповідно до Закону України від 23.12.2015 № 901-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію»», поширюється на поліцейських.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно статті 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (статті 5 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, в тому числі, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 № 230 затверджено 1201Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України (далі - Інструкція).

Пунктом 2.1 Інструкції передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі скоєння особою РНС корупційного правопорушення або надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції (підпункт 2.2.4 пункту 2.2 Інструкції).

Відповідно до пунктів 2.5 та 2.6 Інструкції підстави для призначення службового розслідування можуть міститися в службових документах осіб РНС, матеріалах перевірок, письмових зверненнях громадян України, осіб без громадянства та іноземців, депутатських запитах та зверненнях народних депутатів України, повідомленнях уповноважених органів досудового розслідування, заявах і повідомленнях інших правоохоронних органів, підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації або в інших документах, отриманих в установленому законодавством України порядку.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Згідно із пунктом 5.1 Інструкції службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

Особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка(і) його проводить(ять) (пункт 6.3 Інструкції).

Як вбачається з матеріалів справи, начальником ГУПН в Чернігівській області, у зв`язку з надходженням рапорту, яким повідомлено про затримання співробітниками УСБУ в Чернігівській області 19.05.2020 поліцейських Прилуцького ВП Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області, було призначене проведення службового розслідування з метою об`єктивної та всебічної перевірки обставин події.

Судом витребувано та досліджено матеріли службового розслідування та не виявлено порушень Інструкції з боку посадових осіб ГУНП в Чернігівській області в ході його проведення, які б могли бути підставою для скасування оскаржуваних наказів, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами (а.с. 49-119). Так, розслідування призначено з врахуванням вимог законодавства України, з дотриманням строків. Комісією опитано осіб, які мають відношення до подій, що стали предметом перевірки (в тому числі і позивача), досліджено зібрані документи та матеріали.

Так, як вбачається з матеріалів справи та було встановлено в ході судових засідань, У ході службового розслідування встановлено, що 16.05.2020 нарядом ГРПП у складі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 було зупинено транспортній засіб (автомобіль) під керуванням гр. ОСОБА_9. Під час спілкування з водієм вказані поліцейські помітили, що гр. ОСОБА_9 має ознаки алкогольного сп`яніння. В подальшому з даним громадянином була досягнута домовленість про передачу останнім грошових коштів в сумі 5000 грн з метою уникнення відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП.

18.05.2020 прокуратурою Чернігівської області розпочато кримінальне провадження за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, інформація внесена до ЄРДР за № 0000048.

19.05.2020 о 19.05 у ході проведення огляду місця події, під час затримання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , які в цей день перебували на службі, у однострої з вогнепальною зброєю, в службовому автомобілі Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області марки «Mitsubishi Outlander», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) виявлено та вилучено предмет неправомірної вигоди - грошові кошти в сумі 5000 грн (4 купюри номіналом по 500 грн та 15 купюр номіналом по 200 грн), мобільні телефони ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а також відео реєстратор зі службового автомобіля.

Під час проведення службового розслідування членами дисциплінарної комісії було здійснено виїзд до м. Прилуки, в ході якого було встановлено, що у відповідності до книги нарядів Прилуцького ВП ГУНП області інв. № 137 нт, журналу реєстрації інструктажів про заходи безпеки при поводженні з табельною зброєю Прилуцького ВП ГУНП області інв. № 90 нт. та графіку чергувань СРПП Прилуцького ВП ГУНП області у травні 2020 року № 5568/124/48/20 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_2 16.05.2020 заступили на чергування з 08.00 до 20.00 у складі наряду ГРПП Прилуцького ВП ГУНП області. Відповідальним від керівництва в зазначений день заступив майор поліції ОСОБА_5 . У аналогічному складі зазначені вище поліцейські також заступили на чергування 19.05.2020.

Опитаний начальник СРПП № 3 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області майор поліції ОСОБА_5 пояснив, що з 09:00 із-за технічних причин інформаційна база ІПНП «Цунамі» перестала працювати та до закінчення добової зміни, тобто не працювала до 08:00 20.05.2020. Про вказаний факт доповідалось керівництву, диспетчерів служби «102» та черговому ГУНП. Починаючи з 17:00 19.05.2020 взагалі був відсутній зв`язок та Інтернет. Контроль нарядів ГРПП можливо було здійснювати лише по мобільному зв`язку. Відслідковувати рух службових транспортних засобів було не можливо. Востаннє 19.05.2020 наряд ГРПП у складі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 виходили на зв`язок з черговою частиною Прилуцького ВП близько 16:00.

На час виникнення надзвичайної події, як зазначив ОСОБА_5 , виклику до с. Манжосівка Прилуцького району не було, куди наряд ГРПП у складі вищевказаних поліцейських пересувався йому особисто не повідомляли, оскільки незадовго до цього відпрацьовували виклик. Також майор поліції ОСОБА_5 у своєму поясненні зазначив, що згідно даних адміністративної практики, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_2 з 01.05.2020 жодного адміністративного протоколу за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 130 КУпАП не складали.

Опитаний старший інспектор-черговий СРПП № 3 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області підполковник поліції ОСОБА_6 пояснив, що 19.05.2020 о 08:00 заступив у добове чергування в якості старшого інспектора-чергового по Прилуцькому ВП ГУНП в Чернігівській області. Близько з 09:00 із-за технічних причин інформаційна база ІПНП «Цунамі» перестала працювати та до закінчення добової зміни, тобто до 08:00 20.05.2020 не працювала. Про вказаний факт доповідалось керівництву, диспетчерів служби «102» та чергового ГУНП. Починаючи з 17:00 19.05.2020 взагалі був відсутній зв`язок та Інтернет. Контроль нарядів ГРПП можливо було здійснювати лише по мобільному зв`язку. Відслідковувати рух службових транспортних засобів було не можливо.

На час надзвичайної події з особовим складом, виклику до с. Манжосівка, Прилуцького району не було. Востаннє 19.05.2020 наряд ГРПП у складі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_2 виходили на зв`язок з черговою частиною Прилуцького ВП близько 16:00 у службових питаннях, після чого більше на зв`язок не виходили та про свою дислокацію та куди направляються не повідомляли. Про надзвичайну подію з особовим складом дізнався близько 19:30 від відповідального по Прилуцькому ВП ОСОБА_5 .

Згідно наказу ГУНП в Чернігівській області від 27.09.2019 № 1557 «Про призначення старших (відповідальних) за організацію діяльності секторів реагування патрульної поліції у відділах та відділеннях ГУНП в Чернігівській області», - відповідальним за організацію діяльності секторів реагування патрульної поліції у Прилуцькому ВП ГУНП в Чернігівській області визначено майора поліції ОСОБА_7 .

Опитаний в рамках службового розслідування начальник СРПП № 4 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області майор поліції ОСОБА_7 пояснив, що про обставини щодо події за участю поліцейських СРПП № 2 Прилуцького відділу поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка мала місце 19.05.2020 йому ( ОСОБА_7 ) детально нічого невідомо, крім того, що спостерігав під час виїзду на місце події. Доступ до місця події був обмежений. В подальшому інформацію, яку було отримано, було передано до УПД та ГУНП в Чернігівській області.

Моніторингом в ході проведення службового розслідування ІПНП «Цунамі» встановлено, що з 01.05.2020 жодного адміністративного протоколу за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 130 КУпАП, як старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 так і старшим сержантом поліції ОСОБА_2 не складалися.

Опитані в ході проведення службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та старший сержант поліції ОСОБА_2 , відмовились від надання пояснень, посилаючись на ст. 63 Конституції України.

Відповідно до пункту 8.1 Інструкції підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Згідно пункту 8.4 Інструкції у резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

У разі відсутності в начальника, який призначив службове розслідування, повноважень щодо накладення дисциплінарного стягнення в резолютивній частині висновку повинно міститися клопотання до старшого прямого начальника, який наділений відповідним правом, про накладення на особу РНС того чи іншого виду дисциплінарного стягнення

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи РНС, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис (пункт 5.4 Інструкції).

Суд звертає увагу, що ОСОБА_1 прийняв присягу на вірність Українському народові, в якій зобов`язувався дотримуватись вимог законодавства та сумлінно виконувати службові обов`язки. Крім того, особовий склад поліції Прилуцького ВП Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області, в тому числі і позивач, неодноразово був попереджений щодо вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області про недопущення поліцейськими ГУНП в Чернігівській області порушень антикорупційного законодавства, що підтверджується відповідним підписом про ознайомлення позивача у відомостях наявних у матеріалах справи.

Тобто, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був попереджений про обов`язковість та необхідність неухильного дотримання вимог, в тому числі, Закону України «Про запобігання корупції», а також про безальтернативне звільнення з органів Національної поліції у разі допущення таких фактів.

В свою чергу, відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно. дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Аналізуючи вищенаведені норми законодавства України, що регулює службову діяльність поліцейських, суд звертає увагу, що працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.

В свою чергу, службовим розслідуванням встановлено, та не спростовано в ході розгляду справи, що, в тому числі, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями 19.05.2020, які були викриті та задокументовані працівниками УСБУ в Чернігівській області та Чернігівським управлінням ДВБ НП України 19.05.2020, порушив Присягу працівника поліції, грубо порушив службову дисципліну, вимоги Дисциплінарного статуту, Правила етичної поведінки.

Причинами порушення позивачем службової дисципліни є особиста недисциплінованість, неналежне виконання посадових обов`язків та ігнорування вимог чинного законодавства.

На переконання суду, невжиття ОСОБА_1 дій, спрямованих на недопущення поліцейськими Прилуцького ВП Прилуцького ВП ГУНП у Чернігівській області порушень антикорупційного законодавства та, відповідно до показів учасників подій, участь у вимаганні від гр. ОСОБА_8 неправомірної вигоди, дискредитують звання рядового і начальницького складу органів Національної поліції.

Поняття «дискредитація» перебуває у тісному зв`язку із поняттям «дотримання морально-етичних норм» та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті.

Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівника органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення - звільнення зі служби.

Дана правова позиція узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 20 жовтня 2015 року у справі №21-2440а15, у справі №21-2103а15 та постанові Верховного Суду від 12.04.2018 у справі № 815/3636/15.

Відповідно до пункту 6 статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Враховуючи всі вищенаведені в сукупності обставини справи та надані докази, суд вважає, що керівництво ГУНП в Чернігівській області мало об`єктивні підстави, з урахуванням характеру та обставин вчинення правопорушення, його наслідків та статусу позивача, для винесення наказу від 25.05.2020 № 701 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби, оскільки ОСОБА_1 своєю бездіяльністю та окремими діями грубо порушив положення Правил, не виконав вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту.

Щодо доводів позивача, що відповідач протиправно не ознайомив його з висновком службового розслідування, то такі доводи суд вважає безпідставними, враховуючи таке.

Підпунктом 6.5.3 пункту 6.5 Інструкції передбачено, що особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України.

Тобто, з метою ознайомлення з висновком службового розслідування та зібраними матеріалами, ОСОБА_1 мав подати до ГУНП в Чернігівській області відповідний рапорт. Однак, доказів того, що позивач звертався до відповідача з вищевказаним рапортом і йому було відмовлено в ознайомленні суду не надано.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто судом в межах розгляду цієї справи не досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення злочину, а надавалась правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

При цьому суд керувався правовими позиціями, викладеними у постанові ВС від 02.10.2018 у справі №815/4463/17.

В свою чергу, відповідно до частини третьої статті 40 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його накладення, не враховуючи періоду перебування особи рядового або начальницького складу у відпустці, відрядженні або її тимчасової непрацездатності. Після закінчення цього строку дисциплінарне стягнення не виконується. Такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади та звільнення з органів внутрішніх справ, накладені на осіб рядового і начальницького складу, які тимчасово непрацездатні або перебувають у відпустці, відрядженні, виконуються після їх прибуття до місця проходження служби.

Аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності не допускається. Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади та звільнення з органів внутрішніх справ щодо осіб, які перебувають на лікарняному, реалізовуються після їх прибуття до місця проходження служби.

Як встановлено судом оскаржуваний наказ № 141 о/с По особовому складу, яким було звільнено позивача зі служби на реалізацію наказу від 25.05.2020 № 701 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», був прийнятий 26.05.2020.

Разом з тим, як встановлено судом та не спростовано відповідачем, зазначений вище наказ було прийнято відповідачем в період перебування позивача у тимчасовій непрацездатності до прибуття його до місця проходження служби, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією довідки поліклінічного відділення Прилуцької центральної лікарні від 22.05.2020 № 45 по тимчасову непрацездатність особи рядового і навчальницького складу, виданою старшому лейтенанту ОСОБА_1 (а.с. 125).

Вказане свідчить про порушення відповідачем вимог статті 18 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України та статті 40 КЗпП України.

За таких обставин, коли звільнення позивача відбулося з порушенням встановленого законом порядку та є незаконним, за змістом статті 235 Кодексу законів про працю України він підлягає поновленню на попередній роботі (посаді).

Зазначена правова позиція відповідає усталеній практиці Верховного Суду у вказаній категорії справ, викладеній, зокрема, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 липня 2020 року у справі № 809/443/18, від 30 липня 2020 року у справі № 820/1630/18.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що наказ від 26.05.2020 № 141 о/с про звільнення інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з підстав передбачених п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію», є таким, що прийнятий всупереч вимогам закону, а тому підлягає скасуванню.

Таким чином, враховуючи встановлення судом факту незаконного звільнення позивача із займаної посади він підлягає поновленню на рівнозначній посаді з 27 травня 2020 року (наступний день за днем звільнення).

Також, виходячи з наведених норм та встановлених обставин, позивач має право на отримання середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27 травня 2020 року по день ухвалення судового рішення.

Середній заробіток визначається відповідно до частини першої статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 32 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 року № 9 у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи. Для працівників, які пропрацювали на даному підприємстві (в установі, організації) менш двох місяців, обчислення проводиться з розрахунку середнього заробітку за фактично пропрацьований час. При цьому враховуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 14 січня 2014 рок у справі № 21-395а13, в якій зазначено, що суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку.

Відповідно до пункту 5 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 Порядку, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком (пункт 8 Порядку).

У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до довідки Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про доходи ОСОБА_1 видно, що два календарні місяці, які передують звільненню позивача є квітень та травень 2020 року. Загальна кількість відпрацьованих днів за ці 2 місяці становить 61 днів (31 днів + 30 днів), загальна сума заробітної плати 21875,04 грн.

Таким чином, середньоденна заробітна плата позивача становить 358,61 грн (21875,04 грн / 61 днів = 358,61 грн/день).

Беручи до уваги викладене, необхідно стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.05.2020 по 08.09.2020 у сумі 37654,05 грн. (358,61 грн/день х 105 днів р/д).

Рішення в частині поновлення позивача на посаді та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Відповідно до приписів статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із статтею 90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У відповідності до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби, - виконуються негайно.

Беручи до уваги наведену процесуальну норму суд вважає, що рішення в частині поновлення позивача на посаді та стягнення суми заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню

Керуючись статтями 139, 241-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позову задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 26 травня 2020 року № 141 о/с щодо звільнення інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Астаніна Владислава Ігоровича.

Поновити ОСОБА_1 старшого лейтенанта поліції на посаді інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області з 27.05.2020.

Сягнути з Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.05.2020 по 08.09.2020 у сумі 37654,05 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області на посаді інспектора СРПП № 2 Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення, або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, буд. 74, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 40108651).

Повний текст рішення виготовлено 08 вересня 2020 року.

Суддя Д.В. Лобан