Справа № 320/4168/19
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4168/19
УХВАЛА

09 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Парінов А.Б., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВіДі Еліт" до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Перевіривши вказану апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст.ст. 295-297 КАС, судом встановлено наступне.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Порядок та розміри сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції станом на час подання апеляційної скарги) ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на рішення суду - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Втім, в порушення зазначених правових норм, апелянтом не надано доказів сплати судового збору у розмірі 2881,50 грн. (1921,00 (судовий збір, який підлягав сплаті при поданні позову) *150%).

Водночас, апелянтом у порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України не додано до матеріалів апеляційної скарги документу про сплату судового збору у вказаному розмірі, що свідчить про невідповідність поданої апеляційної скарги вимогам, встановленим ст. 296 КАС України, а саме п.1 ч. 5 цієї норми.

Також, судом встановлено, що вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, оскільки подана поза межами строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи повний текст оскаржуваного рішення суду першої інстанції було виготовлено 30 вересня 2019 року та отримано апелянтом 12 листопада 2019 року.

Відповідно до приписів ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

За наведених обставин, останнім днем строку звернення до суду з даною апеляційною скаргою є 12 грудня 2019 року.

Водночас, як встановлено судом, дану апеляційну скаргу було подано апелянтом до суду першої інстанції 27 липня 2020 року, тобто більше ніж через пів року після закінчення встановленого законодавством строку для вчинення відповідних процесуальних дій.

Разом з тим, судом встановлено, що в апеляційній скарзі апелянт просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року мотивоване тим, що попередньо подану в межах встановленого законодавством строку апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області було повернуто судом апеляційної інстанції у зв`язку з тим, що на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху апелянтом було сплачено судовий збір на невідповідний рахунок. За наведених обставин, апелянт вважає, що строк на звернення до суду з апеляційною скарогою на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року Головним управлінням ДПС у Київській області було пропущено з поважних причин.

Розглянувши вказане клопотання апелянта колегія суддів зазначає про таке.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

У свою чергу, суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи попередньо подана, в межах визначеного КАС України строку, апеляційна скарга Головного управління ДФС у Київській області була повернута апелянту через невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання суду документу про сплату судового збору на суму 2 881,50 грн. на визначені у судовому рішенні реквізити. Так, зі змісту наданого апелянтом платіжного доручення судом було встановлено, що згадана сума судового збору була сплачена з кодом класифікації доходів бюджету - 22030102, а не 22030101, як було зазначено в ухвалі від 29 січня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху.

Вказана ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2020 року не була оскаржена апелянтом та є такою, що набрала законної сили.

Разом з цим, суд не приймає до уваги посилання апелянта про те, що внаслідок сплати судового збору на невідповідний рахунок строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин. Крім того, суд враховує, що станом на час звернення до суду із даною апеляційною скаргою (27 липня 2020 року) та до теперішнього часу (09 вересня 2020 року) апелянтом не надано суду документу про сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі на на належні реквізити Шостого апеляційного адміністративного суду із правильним зазначенням коду класифікації доходів бюджету.

У свою чергу, суд зазначає, що державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи.

Отже, сплата апелянтом судового збору на нележні реквізити та як наслідок невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження, і як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Аналогічної правової позиції дотримується також і Верховний Суд, про що останнім зазначається, зокрема в ухвалі від 22 січня 2020 року по справі 320/208/19.

При цьому, слід зазначити, що з моменту повернення судом апеляційної скарги Головному управлінню ДФС у Київській області до моменту повторного звернення вказаного суб`єкта владних повноважень з даною апеляційною скаргою сплинуло більше ніж чотири місяці, у той час як приписами ч.2 ст. 298 КАС України чітко передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду або в разі його пропуску з інших поважних причин.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено підстав для задовлення клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки, недоліки попередньої апеляційної скарги, які не були усунуті апелянтом не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, ненадання апелянтом суду документу про сплату судового збору до вказаної апеляційної скарги, на переконання суду, свідчить про зловживання процесуальними правами державним органом.

Разом з цим, суд зазначає, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/201 ).

За наведених обставин, підстави для задоволення клопотання апелянта та поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу, якою передбачено, що у разі якщо позовну заяву (апеляційну скаргу) подано без додержання вимог, встановлених цим Кодексом, суддя протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви (апеляційної скарги) постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з приписами ч.2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Приписами ч. 3 ст. 298 КАС України встановлено, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, суд зазначає, що вказані у даній ухвалі недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом подання суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали:

- оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 2881,50 грн. (сплаченого за такими реквізитами: Отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача:UA1026007; Код класифікації доходів бюджету: 22030101);

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав (поважних причин) для такого поновлення та наданням доказів на підтверження вказаних у заяві (клопотанні) обставин.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 169, 295-298, 325, 328 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху - надіслати апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.Б. Парінов