Справа № 160/10531/20
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 вересня 2020 року Справа № 160/10531/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сидоренко Д.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Клітченко Оксани Анатоліївни про визнання протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Клітченко Оксани Анатоліївни, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанови від 25.09.2019 року про відкриття виконавчого провадження, від 25.09.2019 року про стягнення з боржника основної винагороди, та від 27.05.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника (реєстраційний номер виконавчого провадження 60150330) винесені приватним виконавцем виконавчого округу міста Київ Клітченко Оксаною Анатоліївною по примусовому виконанню виконавчого напису №4665 виданого 12.09.2019 року приватним нотаріусом Броварського районного НОКО Гамзатовою Аліною Анатоліївною про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Вердикт Капітал» заборгованості у розмірі 65538,88 грн;

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 5 ч.1 ст.171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 171, 172, 287 КАС України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 287 КАС України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Пунктом 1 ч.2 ст.287 КАС України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд, зокрема, визнати протиправними та скасувати постанови, винесені приватним виконавцем виконавчого округу міста Київ Клітченко Оксаною Анатоліївною 25.09.2019 року про відкриття виконавчого провадження та про стягнення з боржника основної винагороди. У позові ОСОБА_1 зазначає, що про наявність виконавчого провадження він дізнався у середині листопада 2019 року, під час отримання оскаржуваних постанов від відповідача, тому просить суд поновити йому строк для оскарження, якщо суд буде вважати пропущеним.

Суд робить висновок, що звертаючись до суду 02.09.2020 року, позивачем подано позовну заяву з порушенням встановленого п.1 ч.2 ст.287 КАС України десятиденного строку звернення до суду, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи, що в обгрунтування заявленого клопотання щодо поновлення строку звернення до суду позивач жодних підстав не наводить, письмових доказів поважності причин пропуску такого строку до суду не надає, суд вважає клопотання необгрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Також, щодо оскаржуваної постанови від 27.05.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, позивач у позові зазначає, що про звернення стягнення на заробітну плату він дізнався з листа підприємства від 22.06.2020 року, де він працює. В обгрунтування пропуску строку звернення до суду, позивач посилається на Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким визначено, як зазначає позивач, що процесуальні строки щодо звернення до суду продовжуються на час дії карантину, який на даний час не завершено.

Суд зазначає, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" №731-IX від 18.06.2020 року (далі - Закон №731-IX), було внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, а саме пунком 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, законодавцем встановлено обмеження строку, встановленого відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020 року до 16.07.2020 року).

Враховуючи, що Закон №731-IX набрав чинності 17.07.2020 року, двадцятиденний строк закінчився 06.08.2020 року, тому суд вважає клопотання щодо поновлення строку на звернення із оскаржуваною постановою від 27.05.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, також необгрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" №294-IX від 14.11.2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року у розмірі 2102,00 грн.

Розміри ставок судового збору визначені у ст.4 Закону №3674-VI.

Згідно із приписами ст.4 Закону №3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст.6 Закону №3674-VI передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, звертаючись до суду з майновими вимогами на суму 6553,89 грн. щодо визнання протиправною та скасування постанови від 25.09.2019 року про стягнення з боржника основної винагороди, позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн., тобто не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, звертаючись до суду з майновими вимогами на суму 72492,77 грн. щодо визнання протиправною та скасування постанови від 27.05.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн., тобто не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Щодо визнання протиправною та скасування постанови від 25.09.2019 року про відкриття виконавчого провадження, суд зазначає, що дана вимога є немайновою, за яку позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір, що підтверджується оригіналом квитанції, наявним в матеріалах позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Таким чином, звертаючись до суду одночасно із майновими та немайновими вимогами щодо оскарження трьох рішень суб`єкта владних повноважень, позивач повинен був сплатити судовий збір в загальній сумі 2522,40 грн., тому, з урахуванням наявної квитанції про сплату судового збору у сумі 840,80 грн., позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 1681,60 грн., та подати до суду документ про сплату судового збору.

Щодо клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає, що ст.12 КАС України встановлено форми адміністративного судочинства.

Так, згідно із ч.ч.3, 4 ст.12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.12 КАС України чітко визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Отже, враховуючи, що дана адміністративна справа є незначної складності, ч.4 ст.287 КАС України встановлено, що адміністративна справа з приводу рішень приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі, тобто швидке вирішення справи, суд вважає клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження таким, що задоволенню не підлягає.

Частиною 1 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим статтями 160, 161 КАС України, тому згідно із частиною 1 ст.169 цього Кодексу, вона підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення вказаних недоліків.

Згідно із ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позивачу необхідно доплатити суму судового збору у розмірі 1681,60 грн. за позов, який містить вимоги майнового та немайнового характеру, за наступними платiжними реквiзитами для перерахування судового збору в гривнях:

отримувач коштів: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989253;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA4004008;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, суд вважає за необхідне дану позовну заяву залишити без руху, із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.3 ст.169 КАС, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 121-123, 160, 161, 169, 171, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 щодо поновлення строку звернення до суду - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 щодо розгляду адміністративної справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Клітченко Оксани Анатоліївни про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, та надати належні письмові докази в обгрунтування такої заяви;

- документу про доплату судового збору (квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення) за позов, який містить вимоги майнового та немайнового характеру у загальному розмірі 1681,60 грн.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.2 ст.293 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених ст.294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені ст.294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Сидоренко