Справа № 640/16732/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2020 року м. Київ № 640/16732/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ ТРЕЙД"
до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «КИЇВ ТРЕЙД» (далі - позивач та/або ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД») з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (далі - відповідач та/або контролюючий орган/ГУ ДФС у м. Києві) та просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.05.2019 року №, прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві та стягнути на користь позивача сплачений ним судовий збір.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що збитки в розмірі 6 043 990, 00 грн., які відображені в рядку 19 податкової декларації є технічною помилкою, яку було виправлено шляхом подання уточнюючої декларації з податку на прибуток за 2018 рік. При цьому, ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» вказує, що оскільки ним самостійно виявлено помилку в поданій ним податковій звітності і подано до контролюючого органу уточнюючий розрахунок із виправленням помилок, у відповідача були відсутні підстави для застосування штрафних санкцій, з огляду на те, що з поданням уточнюючого розрахунку податкова звітність є виправленою і нівелює правові наслідки помилки, допущеної при її поданні.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній наполягає на правомірності прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України здійснено камеральну перевірку податкової звітності з податку на прибуток, за наслідком якої складено акт від 02.04.2019 року №536/26-15-12-08-21/38995996 про виявлення помилок (порушень) (далі - акт перевірки).

У пункті 2 акту перевірки вказано, що при поданні уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток за 2018 рік (від 04.03.2019 року №) ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» допущено порушення вимог пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України, а саме: «Платник податків, який виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку». Тобто, платником самостійно нараховано податкове зобов`язання з податку на прибуток в сумі 6 043 990 грн. та не застосовано штрафні санкції у розмірі 3% від суми заниженого податкового зобов`язання в рядку 30 уточнюючої декларації з податку на прибуток за 2018 рік - 181 320 грн. (6 043 990х30%=181 320 грн.).

Не погоджуючись із висновками акту перевірки позивачем подано заперечення, за наслідком розгляду яких листом від 20.05.2019 року №94150/10/26-15-12-08-11 повідомлено про залишення висновків акту перевірки від 02.04.2019 року №536/26-15-12-08-21/38995996 без змін.

Надалі, ГУ ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 22.05.2019 року №, яким до ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 302200,00 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

Рішенням Державної фіскальної служби України від 08.08.2019 року №38211/6/99-99-11-06-01-25 скаргу позивача на спірне рішення залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 22.05.2019 року № без змін.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно із підпунктом 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 ПК України об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.

Положеннями пункту 49.2 статті 49 ПК України встановлено, що платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Відповідно до пункту 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:

а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до статті 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;

б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.

Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період або подає у наступних податкових періодах уточнюючу декларацію внаслідок виконання вимог пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Згідно із пунктом 120.2 статті 120 ПК України невиконання платником податків вимог, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 50.1 статті 50 цього Кодексу, щодо умов самостійного внесення змін до податкової звітності - тягне за собою накладення штрафу у розмірі 5 відсотків від суми самостійно нарахованого заниження податкового зобов`язання (недоплати).

При самостійному донарахуванні суми податкових зобов`язань інші штрафи, передбачені цією главою Кодексу, не застосовуються.

Як стверджує позивач в рядку 19 податкової декларації сума 6 043 990, 00 грн., які є збитками, була помилково відображена як отриманий ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» прибуток.

Між тим, як свідчать матеріли адміністративної справи, зокрема акт перевірки, у графі 26 уточнюючої декларації з податку на прибуток позивачем відображено суму 6 043 990, 00 грн., однак останній наполягає, що вказана сума є збитками, а не прибутком підприємства.

Оцінюючи доводи ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД», з урахуванням наявних документів в матеріалах справи суд зверне увагу на наступне.

Так, наказом Міністерства фінансів України від 20.12.2015 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.11.2015 року за №415/27860 затверджено форму Податкової декларації з податку на прибуток підприємств.

В рядку 02 податкової декларації з податку на прибуток вказується «Фінансовий результат до оподаткування (прибуток або збиток), визначений у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності (+, -)», в рядку 03 РІ - «Різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України (+, -)», в рядку 04 - «Об`єкт оподаткування (рядок 02 + рядок 03РІ) (+, -)», в рядку 19 - «Податок на прибуток, нарахований за результатами останнього (звітного) податкового періоду (рядок 17 - рядок 18) (+, -)8», а в рядку 26 - «Збільшення (зменшення) податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду, що уточнюється (позитивне (від`ємне) значення (рядок 19 - рядок 19 Податкової декларації з податку на прибуток підприємств, яка уточнюється, або рядок 35 - рядок 35 Податкової декларації з податку на прибуток підприємств, яка уточнюється)), або рядок 26 таблиці 2 додатка ВП до рядків 26-29, 31-33, 35 Податкової декларації з податку на прибуток підприємств (+, -)».

Відповідно до даних наведених в акті перевірки в рядку 02 позивачем відображено: - 2248100; в рядку 03 РІ відображено: - 6043990; в рядку 04 відображено: - 8292090, в рядку 19 відображено - 0.

Зміст наведених даних дає суду підстави дійти до висновку, що в уточнюючій декларації з податку на прибуток позивачем зафіксовано податок на прибуток у сумі 0 і відображено від`ємне значення об`єкту оподаткування податком на прибуток - рядок 04.

Між тим, судом встановлено, що подаючи уточнюючу декларацію з податку на прибуток підприємств за 2018 рік у рядку 26 ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» фактично задекларовано збільшення податкового зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 6043990 грн.

Проте, встановленні в ході обставини справи, у тому числі інформація, яка наведена в акті перевірки, дає суду підстави дійти до висновку, що позивачем допущено технічну помилку в частині порядку заповнення як податкової декларації з податку на прибуток за 2018 рік (зазначення у рядку 19 прибутку на суму - 6043990), так і в уточнюючій декларації з податку на прибуток підприємств за 2018 рік, а саме в рядку 26 - відображення суми 6043990 без знаку "-", що і слугувало для висновку контролюючого органу про декларування ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» податку на прибуток ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» у сумі 6043990 грн.

Відомості зафіксовані в акті перевірки дають можливість дійти до однозначного висновку про наявність у позивача збитків, а не прибутку.

В даному випадку суд вважає відсутніми обставини виявлення ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» безпосередньо факту заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів.

В ході розгляду справи судом встановлено обставини самостійного виявлення позивачем помилки, що міститься у раніше поданій ним податковій декларації, з огляду на що ним надіслано уточнюючий розрахунок, який, в свою чергу також містить помилки в частині порядку заповнення декларації з податку на прибуток підприємств.

Суд наголошує, що дії ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» не призвели до заниження грошових зобов`язань з податку на прибуток приватних підприємств, оскільки такий прибуток відсутній.

Таким чином, підсумовуючи вищевикладене, на переконання суду, відсутні обставини передбачені пунктом 120.2 статті 120 ПК України для застосування до позивача штрафу у розмірі 5 відсотків від суми самостійно нарахованого заниження податкового зобов`язання (недоплати).

Варто зазначати, що матеріли адміністративної справи свідчать виключно про порушення ТОВ «КИЇВ ТРЕЙД» порядку ведення бухгалтерського обліку в частині порядку заповнення податкової декларації та уточнюючої декларації, що має своїм наслідком адміністративну відповідальність.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов підлягає до задоволення, сума сплаченого позивачем судового збору підлягає стягненню із відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-74, 77-78, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВ ТРЕЙД» (01054, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, б. 41, прим. 40-41, ) до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.05.2019 року №, прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві.

3. Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВ ТРЕЙД» (01054, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, б. 41, прим. 40-41, ) суму сплаченого ним судового збору у розмірі 4533 (чотири тисячі п`ятсот тридцять три) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева