Справа № 580/2082/20
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2020-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року справа № 580/2082/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаращенка В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом комунального некомерційного підприємства «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» до Північного офісу Держаудитслужби про скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» звернулося до суду з позовною заявою до управління північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, в якій просить:

- скасувати висновок управління північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 03.06.2020 про результати моніторингу закупівлі № UА-2020-04-06-000570-а.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Ухвалою суду від 13.07.2020 допущено заміну відповідача - управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області на належного - Північний офіс Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ідентифікаційний код 40479560).

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на запит відповідача позивачем надано пояснення, що під час збереження файлу сканованої копії договору №2230-62 від 08.05.2020 з назвою «Договір 2230-62» виникла технічна (механічна) помилка, що спричинило неумисне збереження договору про закупівлю не в повному обсязі - лише третьої сторінки.

21.05.2020 тендерним комітетом прийнято рішення щодо виправлення технічної (механічної) помилки шляхом дозавантаження сторінок договору №2230-62 від 08.05.2020, які не збереглися під час збереження файлу «Договір 2230-62». Секретарем тендерного комітету 22.05.2020 дозавантажено в електронній системі закупівель відсутні сторінки договору №2230-62 від 08.05.2020.

Також позивач наголосив, що не визначає та не використовує кодів економічної класифікації (КЕКВ) обов`язок заповнення пункту 5 форми річного плану «Код згідно з КЕКВ (для бюджетних коштів)» для позивача не передбачений, тому підприємством не порушені вимоги в частині складання форм документів у сфері публічних закупівель та всі обов`язкові поля форми річного плану заповнені.

Згідно висновку, оприлюдненого 03.06.2020 управління зобов`язало підприємство здійснити заходи щодо усунення порушень шляхом розірвання договору. Такі дії управління не мають законодавчо визначених підстав, оскільки відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до п. 6.2.1 укладеного договору № 2230-62 від 08.05.2020 між ФОП ОСОБА_1 та КНП «ЧОПЛ Черкаської обласної ради» договір може бути розірваний лише у разі невиконання зобов`язань постачальником та з урахування повідомлення постачальника в строк 30 календарних днів. В даному випадку зобов`язання ФОП ОСОБА_1 виконується в повному обсязі. Отже, розірвання договору з постачальником призведе до порушення вимог чинного законодавства України.

На підставі наведеного позивач вважає, що його позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що під час проведення моніторингу закупівель встановлено, що згідно із інформацією, оприлюдненою в електронній системі закупівель, закупівля частково фінансується з місцевого бюджету. Однак, на порушення вимог наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого в Міністерстві юстиції Україні 25 березня 2016 року за №449/28579 (зі змінами), річний план закупівель, що оприлюднений в електронній системі закупівель ID: UА-Р-2020-04-06-002421-b не містить інформацію щодо коду КЕКВ у п.5 «Код згідно з КЕКВ (для бюджетних коштів)».

Крім того, установлено, що на порушення частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» (в період дії до 19.04.2020) на веб-порталі Уповноваженого органу не оприлюднено договір про закупівлю протягом двох днів з дня його укладення. Так, замовником завантажено файл «Договір 2230-62.pdf», який містить одну сторінку документу, при цьому не містить дати та номеру договору, предмета закупівлі, суми договору та інших істотних умов договору. Разом з тим, 22.05.2020 оприлюднено договір про закупівлю від 08.05.2020 №2230-62.

Отже, замовник оприлюднив договір про закупівлю із порушенням строків, визначених частиною першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

За твердженням відповідача, жодна стаття Закону України «Про публічні закупівлі» не містить визначення технічної (механічної) помилки та не передбачає можливості виправлення помилок в частині порушення строків оприлюднення будь-яких документів про закупівлі в тому числі. Згідно з нормами статті 11 Закону рішення тендерного комітету оформлюються протоколом. При цьому, варто наголосити, що повноваження та дії тендерного комітету чітко та виключно регулюються нормами Закону.

Відповідач звернув увагу, що замовник повторно підтверджує наявність в його діях порушення саме строків оприлюднення договору про закупівлю зазначаючи, що 22.05.2020 дозавантажено в електронній системі закупівель відсутніх сторінок договору від 08.05.2020 №2230-62. Отже, договір про закупівлю оприлюднений з порушенням строків передбачених Законом.

Щодо посилання позивача на відсутність підстав для розірвання договору відповідач зазначив, що висновок повинен містити в тому числі зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері закупівель, тому твердження замовника щодо відсутності законодавчо визначених підстав для встановлення у висновку зобов`язань щодо розірвання договору спростовуються нормами законодавства.

Крім того, у разі якщо Замовник не може усунути порушення шляхом розірвання договору, відповідно до норм статті 8 Закону протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку він оприлюднює через електронну систему закупівель аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Тобто, управління в даному випадку зобов`язало замовника не тільки здійснити заходи щодо усунення порушень законодавства, а й надало можливість позивачу надати аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

На підставі наведеного відповідач вважає, що висновок про результати моніторингу закупівлі від 03.06.2020 складено у відповідності до норм чинного законодавства України.

Розгляд справи по суті відповідно до частини 3 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розпочато через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов до такого висновку.

Щодо підсудності даного спору в порядку адміністративного судочинства суд звертає увагу, що в розумінні п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак:

- юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів;

- органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи;

- у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затверджено постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року.

Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).

Відповідно до ст. 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаків порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

За змістом ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

В розумінні ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

З аналізу вищенаведених положень Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що складений суб`єктом владних повноважень висновок за результатами процедури моніторингу закупівлі може бути оскаржений в судовому порядку.

Отже, в силу прямої вказівки закону вищенаведеному висновку Держаудитслужби надано статус рішення суб`єкта владних повноважень, яке містить вимоги зобов`язального характеру, тобто є обов`язковим до виконання замовником закупівель. Вказане рішення приймається у сфері публічно-правових відносин, що пов`язані із закупівлею товарів, робіт та послуг, в тому числі замовником - підприємством, яке є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що даному спору притаманні ознаки публічно-правового спору за участі суб`єкта владних повноважень, що є підставою для його розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Щодо суті спору суд встановив, що згідно з наказом управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 20.05.2020 №36 призначено початок проведення моніторингу закупівлі «ДК 021:2015: 15811100-7 - Хліб» №UА-2020-04-06-000570-а, яка оголошена 06.04.2020 комунальним некомерційним підприємством «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради». Підставою прийняття наведеного наказу стало виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

03.06.2020 управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області в електронній системі закупівель оприлюднено висновок №31-34/155 про результати моніторингу закупівлі №UА-2020-04-06-000570-а, оголошеної позивачем.

У висновку вказано, що під час проведення моніторингу закупівель встановлено, що згідно із інформацією, оприлюдненою в електронній системі закупівель, закупівля частково фінансується з місцевого бюджету. Однак, на порушення вимог наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого в Міністерстві юстиції Україні 25 березня 2016 року за №449/28579 (зі змінами), річний план закупівель, що оприлюднений в електронній системі закупівель ID: UА-Р-2020-04-06-002421-b не містить інформацію щодо коду КЕКВ у п.5 «Код згідно з КЕКВ (для бюджетних коштів)».

Крім того, висновком зафіксовано, що в порушення частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» (в період дії до 19.04.2020) на веб-порталі Уповноваженого органу не оприлюднено договір про закупівлю протягом двох днів з дня його укладення. Так, замовником завантажено файл «Договір 2230-62.pdf», який містить одну сторінку документу, при цьому не містить дати та номеру договору, предмета закупівлі, суми договору та інших істотних умов договору. Вказаний договір про закупівлю від 08.05.2020 №2230-62 оприлюднено 22.05.2020.

Керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», та підпунктом 14 пункту 6 Положення про управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 23 жовтня 2016 року №18, управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язало позивача у висновку №31-34/155 від 03.06.2020 здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема:

- вжити заходів щодо розірвання договору, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку,

- або аргументовані заперечення до висновку,

- або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись із висновком №31-34/155 від 03.06.2020, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих акти України щодо вдосконалення публічних закупівель» від 19.09.2019 №114-IX внесено зміни до Закону, які згідно п. 1 Прикінцевих та перехідних положень введено в дію 19.04.2020. При цьому, пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону встановлено, що процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону.

Отже, враховуючи, що процедура закупівлі за предметом «ДК 021:2015: 15811100-7 - Хліб» №UА-2020-04-06-000570-а розпочата 06.04.2020, до неї застосовуються норми Закону України «Про публічні закупівлі», чинній до 19.04.2020 (далі - Закон №922-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на вебпорталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення.

Відповідно до пункту 6 і пункту 11 частини першої статті 8 та статті 14 Закону №922 наказом Мінекономрозвитку від 18.03.2016 №477 затверджено Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за №447/28577, в редакції чинний до 10.06.2020, (далі - Порядок №477), що визначає процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель у складі електронної системи закупівель (далі - Система).

У відповідності до п. 6 Поряду №477 у разі технічних збоїв під час унесення та/або заповнення інформації через автоматизовані робочі місця, які призводять до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник / ЦЗО / учасник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації і документів, а орган оскарження та органи державного фінансового контролю - на веб-порталі.

За потреби замовник / ЦЗО / учасник / орган оскарження / органи державного фінансового контролю здійснюють свої дії повторно відповідно до вимог та в межах строків, установлених Законом.

У разі, якщо замовник не має можливості розмістити інформацію через авторизований електронний майданчик, відключений від електронної системи закупівель, він повинен розмістити необхідну інформацію через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб-портал.

З наведених норм ч. 1 ст. 10 Закону №922-VIII вбачається обов`язок замовника оприлюднити інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення.

Разом з тим, у разі наявності технічних збоїв, які призводять до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник має право на отримання технічної підтримки та повинен вживати заходів в межах строків для розміщення через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб-портал.

Частиною 12 ст. 10 Закону №922-VIII, в редакції чинній до 19.04.2020 передбачено, що відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Суд звертає увагу, що саме на посадових осіб тендерного комітету замовника покладено обов`язок щодо здійснення контролю за повнотою та достовірністю оприлюдненої інформації.

Всупереч вищенаведених вимог Поряду №477 позивач не надав доказів на підтвердження того, які саме технічні збої стали перешкодою для внесення до системи електронних закупівель усіх сторінок договору від 08.05.2020 №2230-62, укладеного між КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» та ФОП ОСОБА_1 .

Також не надано доказів на підтвердження вжиття заходів у межах дводенного строку для розміщення повної версії договору через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб-портал.

Твердження позивача про усунення технічної (механічної) помилки на підставі протоколу тендерного комітету від 21.05.2020 не свідчить про відсутність факту порушення вимог щодо оприлюднення договору про закупівлю від 08.05.2020 №2230-62, натомість вказує про усунення вже виявлених порушень після звернення 20.05.2020 органу фінансового контролю за наданням пояснень.

Щодо необхідності зазначення в річному плані закупівель, що оприлюднений в електронній системі закупівель ID: UА-Р-2020-04-06-002421-b інформацію щодо коду КЕКВ у п.5 «Код згідно з КЕКВ (для бюджетних коштів)», суд зазначає наступне.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства з питань діяльності закладів охорони здоров`я» від 6 квітня 2017 року №2002-VIII державні та комунальні заклади охорони здоров`я - бюджетні установи (крім закладів охорони здоров`я Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної пенітенціарної служби України, а також інших закладів охорони здоров`я відповідно до Переліку, затвердженого Кабінетом Міністрів України) можуть організовуватися в казенні підприємства або комунальні некомерційні підприємства (пункт 2 розділу II «Прикінцеві положення»).

Тимчасово, протягом 2018 - 2019 років, за рішенням Кабінету Міністрів України допускається фінансування надання первинної медичної допомоги комунальними закладами охорони здоров`я, що не уклали договори про медичне обслуговування населення з Уповноваженим органом, шляхом надання субвенцій з державного бюджету відповідним місцевим бюджетам (пункт 2 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення» від 19.10.2017 « 2168-VIII).

В розумінні п. 38 ч. 1 ст. 2 Бюджетного кодексу України одержувач бюджетних коштів - суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яка не має статусу бюджетної установи, уповноважена розпорядником бюджетних коштів на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою, та отримує на їх виконання кошти бюджету.

Отже, після перетворення закладів охорони здоров`я на комунальні некомерційні підприємства змінюється їх статус із розпорядників бюджетних коштів на одержувачів бюджетних коштів за відповідною програмою місцевого бюджету.

Відповідно до п. 1.5. Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 12.03.2012 №333, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 березня 2012 року за №456/20769, видатки одержувачів бюджетних коштів здійснюються за такими кодами економічної класифікації видатків бюджету:

поточні видатки: 2281 «Дослідження і розробки, окремі заходи розвитку по реалізації державних (регіональних) програм»; 2282 «Окремі заходи по реалізації державних (регіональних) програм, не віднесені до заходів розвитку»; 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)»;

капітальні видатки: 3210 «Капітальні трансферти підприємствам (установам, організаціям)».

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року №490 «Про затвердженні форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого в Міністерств: юстиції України 25 березня 2016 року за №449/28579, в редакції чинній до 10.06.2020 (зі змінами), затверджено Форму річного плану закупівель, пунктом 5 якої передбачено заповнення замовником інформації щодо коду КЕКВ у п. 5 «Код згідно з КЕКВ (для бюджетних коштів)».

Із системного аналізу вищенаведених положень нормативних актів слідує висновок, що позивач, як одержувач бюджетних коштів, які за його твердженням профінансовані в сумі 200 тис. грн. для спірної закупівлі, повинен у річному плані закупівель відобразити код економічної класифікації видатків бюджету, оскільки здійснює закупівлю товарів за кошти місцевого бюджету.

З огляду на викладене, відповідач обґрунтовано у висновку №31-34/155 від 03.06.2020 вказав про допущені позивачем порушення.

Разом з тим, суд звертає увагу, що вимоги органу державного фінансового контролю щодо усунення порушень повинні бути співмірними із вчиненими порушеннями.

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1)зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

За статтею 37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі: його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону; його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

З наведених норм Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що укладення договору про закупівлю є завершальною стадією проведеної процедури закупівлі.

При цьому, ні Закон України «Про публічні закупівлі», ні Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» не містять випадків за умови яких орган державного фінансового контролю має право вимагати від замовника розірвання договору про закупівлю.

З аналізу статей 36, 37 Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що підставою для його розірвання чи застосування наслідків нікчемності, може слугувати порушення процедури проведення торгів, яке вплинуло на законність визначення переможця та відхилення від змісту тендерної пропозиції, його укладення з порушенням строків.

Вказівок про порушення вимог 36, 37 Закону України «Про публічні закупівлі» висновок №31-34/155 від 03.06.2020 не містить.

В свою чергу, відсутність оприлюднення усіх сторінок договору чи відсутність вказівки КЕКВ у річному плані закупівель можуть стати підставою для виправлення саме цих порушень, шляхом оприлюднення усіх сторінок договору та вказівки у плані закупівель необхідного КЕКВ, натомість розірвання договору не є співмірним із встановленими відповідачем порушеннями.

Висновок №31-34/155 від 03.06.2020 жодним чином не обґрунтовує необхідність застосування саме такого засобу впливу, як розірвання договору та містить посилання лише про наявність загальних повноважень в органу фінансового контролю щодо постановки вимог про усунення порушень.

Щодо посилань відповідача на не обов`язковість розірвання договору, суд зазначає, що відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Отже, наявність тих чи інших заперечень щодо викладених вимог у висновку №31-34/155 від 03.06.2020 не звільняє позивача від обов`язку виконання вимог, викладених у висновку. У протилежному випадку до посадових осіб замовника буде застосовано адміністративну відповідальність

Підсумовуючи наведене, суд констатує, що висновок відповідача №31-34/155 від 03.06.2020 в частині зобов`язання вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 08.05.2020 №2230-62, є протиправним, що є підставою для його скасування в цій частині.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір підлягає частковому відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволеної частини позовних вимог в сумі 1051 грн.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок управління північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області №31-34/155 від 03.06.2020 про результати моніторингу закупівлі № UА-2020-04-06-000570-а, в частині зобов`язання вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 08.05.2020 №2230-62.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ідентифікаційний код 40479560) на користь комунального некомерційного підприємства «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» (20708, Черкаська обл., м. Сміла, вул. Павлова, 46, ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1051 (одну тисячу п`ятдесят одну) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана з врахуванням особливостей закріплених п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» та п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня підписання рішення суду.

Суддя В.В. Гаращенко