Справа № 160/6649/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 вересня 2020 року Справа № 160/6649/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
18.06.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області: №1602844/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №57 від 04.01.2020 року; №1602845/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №58 від 06.01.2020 року; №1602853/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №59 від 08.01.2020 року; №1602856/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №60 від 11.01.2020 року; №1602854/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №78 від 16.01.2020 року; №1602855/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №84 від 17.01.2020 року; №1602852/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №107 від 19.01.2020 року; №1602847/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №110 від 21.01.2020 року; №1602848/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №126 від 23.01.2020 року; №1602849/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №144 від 25.01.2020 року; №1602850/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №147 від 27.01.2020 року; №1602851/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №155 від 29.01.2020 року; №1602846/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №164 від 31.01.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області неправомірно прийняті Рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, оскільки вказані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Як зазначає позивач, в рішеннях про відмову в реєстрації податкових накладних ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» як на підставу відмови вказується «Надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства», при цьому не зазначаються конкретні документи (при тому, що форма рішення передбачає заповнення такої інформації контролюючим органом як обов`язкової), не вказується які саме норми законодавства порушені платником податку.
Крім того, позивач вказує, що в електронному кабінеті платника податку ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» з`явилося повідомлення про включення позивача рішенням комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 03.02.2020 року на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, то в розділі «Опис ознаки, за якою внесено в реєстр ризикових платників» вказано «У контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій, що визначає ризиковість господарської операції, зазначених в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».
На думку позивача, вказане рішення не відповідає вимогам щодо чіткості, зрозумілості, вмотивованості, прийнято з порушенням вимог щодо його форми та змісту, у зв`язку з чим негативно впливає на ділову репутацію підприємства позивача, розвиток економічних показників позивача та підприємств, з якими ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» співпрацює, що може призвести до зменшення наповнення державного бюджету, що в свою чергу тягне за собою повне зменшення або скорочення робочих місць.
Ухвалою суду від 22.06.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, представником Державної податкової служби України надано до суду відзив на позов, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своїх заперечень проти позову відповідач-2 зазначив, що повноваження ДПС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу. Вказує, що вимоги позивача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенню комісії регіонального рівня, зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні, є передчасним. Зобов`язання зареєструвати податкові накладні є похідної вимогою до ДПС України від вимог до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу, є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/ розрахунку коригування. За вказаних підстав, відповідач-2 просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Також, представником ГУ ДПС у Дніпропетровській області надано до суду відзив на позов, який долучено до матеріалів справи.
Відповідач-1 зазначає, що рішення щодо відмови у реєстрації спірних податкових накладних прийнято на підставі надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства.
Крім того, відповідач-1 пояснює, що на момент розгляду податкових накладних ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» протоколом від 19.09.2019 року №33 засідання Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, внесене до переліків платників податків, відповідно до п. 1.6 Критеріїв. Підставою для внесення слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій щодо ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР», яке за даними (інформаційна довідка) відповідного структурного підрозділу відповідає критеріям ризиковості. Підставою включення до переліку ризикових платників податку слугувала наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, шо визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідач-1 наголошує, що дії контролюючого органу щодо внесення позивача до переліку ризикових є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.
Крім того, відповідач-1 вказує, що постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 року у справі №160/9762/19 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 р. в адміністративній справі №160/9762/19 - скасовано в частині задоволення позовної вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР" про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом № 33 від 19 вересня 2019 р., та ухвалено в цій частині нове рішення. Відмовлено у задоволенні позовної вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР" про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом № 33 від 19 вересня 2019 р.
За вказаних підстав представник ГУ ДПС у Дніпропетровській області просить відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які надані сторонами для вирішення спору по суті, розглядаючи питання правомірності та обґрунтованості оскаржуваних рішень органу владних повноважень, суд виходить з наступного.
Судом встановлено, що ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» зареєстроване у встановленому законом порядку, як юридична особа суб`єкт господарської діяльності 28.11.2011 року, відомості про позивача включено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців, та одними із основних видів господарської діяльності ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» визначено: види діяльності за КВЕД 2010: Код КВЕД 46.35 Оптова торгівля тютюновими виробами; Код КВЕД 46.25 Роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах; Код КВЕД 47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах. Окрім основного виду діяльності, позивач надає також послуги з дослідження ринку та визначення громадської думки Код КВЕД 73.20.
З 20.04.2012р. ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» зареєстровано платником податку на додану вартість, що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість, долученою до матеріалів справи.
ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» на виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України було складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (ЄРПН) податкові накладні:№57 від 04.01.2020 року; №58 від 06.01.2020 року; №59 від 08.01.2020 року; №60 від 11.01.2020 року; №78 від 16.01.2020 року; №84 від 17.01.2020 року; №107 від 19.01.2020 року; №110 від 21.01.2020 року; №126 від 23.01.2020 року; №144 від 25.01.2020 року; №147 від 27.01.2020 року; №155 від 29.01.2020 року; №164 від 31.01.2020 року.
В подальшому на електронну адресу ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» надійшли квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, які долучені до матеріалів справи, та зі змісту яких вбачається, що реєстрацію податкових накладних, а саме: №57 від 04.01.2020 року; №58 від 06.01.2020 року; №59 від 08.01.2020 року; №60 від 11.01.2020 року; №78 від 16.01.2020 року; №84 від 17.01.2020 року; №107 від 19.01.2020 року, зупинено, оскільки, накладні відповідають вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку. При цьому, ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.
Крім того, на електронну адресу ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» надійшли квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, які долучені до матеріалів справи, та зі змісту яких вбачається, що реєстрацію податкових накладних, а саме: №110 від 21.01.2020 року; №126 від 23.01.2020 року; №144 від 25.01.2020 року; №147 від 27.01.2020 року; №155 від 29.01.2020 року; №164 від 31.01.2020 року, зупинено, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем було подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 27.05.2020 року № 1, до якого додано 280 додатків.
Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, що приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, були прийняті наступні рішення: №1602844/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №57 від 04.01.2020 року; №1602845/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №58 від 06.01.2020 року; №1602853/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №59 від 08.01.2020 року; №1602856/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №60 від 11.01.2020 року; №1602854/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №78 від 16.01.2020 року; №1602855/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №84 від 17.01.2020 року; №1602852/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №107 від 19.01.2020 року; №1602847/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №110 від 21.01.2020 року; №1602848/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №126 від 23.01.2020 року; №1602849/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №144 від 25.01.2020 року; №1602850/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №147 від 27.01.2020 року; №1602851/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №155 від 29.01.2020 року; №1602846/37975921 від 02.06.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №164 від 31.01.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних
Вказані рішення вмотивовано наданням платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Рішення щодо включення до переліку ризикових платників було прийнято з урахуванням наявної податкової інформації по ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР», яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: за період з 01.07.2019 року до 31.12.2019 року включно підприємством придбавалися сигарети в асортименті та постачалися на підприємства, у яких подальша реалізація товару відсутня ТОВ «Вік Лімардо» (код 42636737), ТОВ «Єлонія» (код 42729695), ТОВ «Еріка ЛТД» (код 42869572), ТОВ «Астікон» (код 42372319).
Вважаючи рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 03.02.2020 року №2, щодо включення ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу Українина дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 ПК України, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010р. (далі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 ПК України;
- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
- дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пунктів 13-15 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Відповідно до пункту 17 Порядку №1246 у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Згідно з п.201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який набрав чинність 01.02.2020 року (далі за текстом - Порядок № 1165).
Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Так, судом встановлено, що контролюючим органом позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
Окрім того, пунктом 6 Порядку № 1165 визначено, Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що нормативний документ містить механізм для виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку,шляхом надання пояснень та документів у визначеному порядку та способу.
Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що на час зупинення реєстрації спірної накладної, чинним був Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117.
Відповідно до п. 7 Порядку № 117 у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Так, п. 12 Порядку №117 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
За змістом п. 13 Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
При цьому, суд зауважує, що пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», встановлено, що Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Відповідно до п. 14 Порядку № 117 Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
При цьому, суд звертає увагу, що позивачем не надано до суду документів, визначених п. 6 Порядку № 1165, що свідчили б про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а також документи, в яких містяться відомості про господарські операції вказані в податкових накладних, та які підтверджують їх реальне здійснення,
Таким чином, суд не може надати вмотивованої та об`єктивної оцінки доводам позивача, у зв`язку з відсутністю належних доказів.
Суд зазначає, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд звертає увагу, що позивачем до суду не надано документів, які підтверджували б реальність здійснених операцій, а надано лише копії спірних податкових накладних, копії оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації цих податкових накладних так копію повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 27.05.2020 року № 1, до якого додано 280 додатків, без надання до суду самих додатків.
Тому, в даному випадку суд не може повно та об`єктивно надати оцінку доводам позивача, оскільки, ТОВ «Гермес Гранд Волмор» не надано жодних первинних документів в підтвердження реальності здійснення господарських операцій, доказів на обґрунтування своєї правової позиції.
Вказане пов`язується з обґрунтованістю та вмотивованістю рішення, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття та з можливістю надання платником податків документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної.
Суд звертає увагу, що подання до суду наявних в учасника справи доказів є його прямим обов`язком. Суд же за результатами розгляду спору має зробити у відповідних судових актах свій висновок про те, що стверджуване однією стороною на підтримку своєї позиції є більше ймовірним, аніж заперечення іншої сторони проти цього. Фактично кожне судове рішення ґрунтується на доказах, поданих учасниками справи. Лише за їхньої наявності можна встановити факт порушення матеріального права та правильність застосування відповідних норм процесуальних кодексів. Якщо ж докази відсутні, то не можна говорити й про порушення права. В свою чергу відсутність порушеного права свідчить про відсутність спору як такого. Тому, незалежно від юрисдикції суду, саме докази у судовій справі це основа будь-якого судового процесу, і вони мають ґрунтуватися виключно на принципах законності, належності та допустимості.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

В даному випадку позивачем не надано належних доказів, як-то договорів, видаткових накладних, банківських виписок чи будь-яких первинних документів на підтвердження постачання або придбання товарів чи послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) тощо, які б підтверджували факти, на які посилається позивач у своїй позовній заяві.

Тому, суд зазначає, що позовні вимоги ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» щодо визнання протиправними та скасування рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про відмову у реєстрації податкових накладних, а також вимога позивача щодо зобов`язання виключити ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» з переліку ризикових платників податку, не підлягають задоволенню.

Крім того, щодо вимог позивача зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області виключити ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» з переліку ризикових платників податку, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків застосовується до платника у разі наявності у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Суд вважає за необхідне вказати, що відповідно до пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи виконують, зокрема, такі функції: організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (п.п.19-1.1.40); організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами (п.п.19-1.1.41); використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (п.п.19-1.1.46).

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

У свою чергу, згідно пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Пунктом 2 Порядку № 1165 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах 18.09.2018р. у справі № 818/398/15, від 27.08.2019р. у справі №540/2077/18 та від 20.11.2019р. у справі №480/4006/18.

Крім того, суд зазначає, що віднесення Комісією контролюючого органу позивача до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладену в постанові від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19.

При цьому, суд повторно звертає увагу, що позивачем на виконання п. 6 Порядку № 1165, не надано до суду інформації та документів, що свідчили б про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а відтак, суд не має змоги надати оцінку доводам позивача щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості.

Щодо позовної вимоги зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкові накладні ТОВ «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» (): №57 від 04.01.2020 року; №58 від 06.01.2020 року; №59 від 08.01.2020 року; №60 від 11.01.2020 року; №78 від 16.01.2020 року; №84 від 17.01.2020 року; №107 від 19.01.2020 року; №110 від 21.01.2020 року; №126 від 23.01.2020 року; №144 від 25.01.2020 року; №147 від 27.01.2020 року; №155 від 29.01.2020 року; №164 від 31.01.2020 року, яка є похідною від інших позовних вимог, також не підлягає задоволенню.

Таким чином, зазначена позовна заява не підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з пунктом 8 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються, зокрема, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною четвертою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За приписами ст. 79 Кодексу адміністративного судочинства України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, Кодекс адміністративного судочинства України встановлює строки подання доказів, а саме, докази мають бути подані разом із позовною заявою, в іншому випадку - якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк.

Суд зазначає, що заяви чи клопотання на виконання ст.79 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем не надано.

За правилами статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Надані суду докази повинні відповідати вимогам статей 94 та 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали справи, беручи до уваги те, що позивачем не надано належних доказів на підтвердження своєї правової позиції, викладеної в позовній заяві, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ГРАНД ВОЛМОР» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Питання про розподіл судових витрат, судом не вирішується.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 04.09..2020 року.

Суддя І.О. Лозицька