Справа № 299/2766/20
Суддя: Надопта А. А.
Дата ухвалення: 2020-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2766/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.09.2020 м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі судді Надопта А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Виноградів заяву про самовідвід судді в порядку вимог ст. 36 КАС України в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Закарпатській області лейтенант поліції Семенюк М.В. про визнання протиправною постанови серії ЕАМ №3058359 по справі про адміністративне правопорушення від 30.08.2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом автоматизованого розпозділу судової справи між суддями Виноградівського районного суду від 03.09.2020 року судді Надопта А.А. розподілено адміністративну справу № 299/2766/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Закарпатській області лейтенант поліції Семенюк М.В. про визнання протиправною постанови серії ЕАМ №3058359 по справі про адміністративне правопорушення від 30.08.2020 року.

04.09.2020 року суддя Надопта А.А.. заявив самовідвід мотивуючи тим, що його участь у розгляді даної справи відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України виключається, оскільки позивач ОСОБА_1 є дружиною помічника судді Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_2 , з яким є помічником судді Надопта А.А..

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. 2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. 3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. 4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу оскільки є об`єктивні обставини які свідчать про упередженість судді при розгляді зазначеної справи.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод ст.9 Конституції України, ст. 36 КАС України суддя не може брати участь у розгляді справи, оскільки є обставини, які викликають сумнів в його безсторонності, а отже і об`єктивності.

Так, відповідно до ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 9 Конституції України кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 сг. 6 Конвенції повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судці повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає - або може сприйматися як таке, що впливає - на здатність судді приймати незалежні рішення. В цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: ніхто не може бути суддею у власній справі. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці.

Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І судця повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив судця достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

У своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, неодноразово звертав увагу на дотримання правил неупередженості (безсторонності) судами, як складової права на справедливий судовий розгляд, визначеного ст. 6 Європейської конвенції з прав людини.

Так, у справі "Пєрсак проти Бельгії" від 01.10.1982 р. Європейський суд уточнив зміст поняття «неупереджений суд», зазначивши, що для того, щоб суди могли вселяти громадськості необхідну довіру, слід враховувати також і питання їх внутрішньої організації. Правова позиція Суду по цій справі полягає в тому, що суб`єктивний підхід до неупередженості відображає особисті переконання цього судці у конкретній справі, об`єктивний визначає, чи мали місце достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Презумпція особистої неупередженості діє до тих пір, поки не доведено інше. Будь-який суддя, відносно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду, який розглядає справу. Інакше підривається довіра, якою у демократичному суспільстві мають користуватися суди.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 є дружиною помічника судді ОСОБА_2, який безпосередньо підпорядкований судді Виноградівського районного суду Надопта А.А., заява про самовідвід є обгрунтованою та підлягає задоволенню.

Справу передати до канцелярії суд для визначення складу суду.

Керуючись ст. 36, 40, 41 КАС України,

У Х В А Л И В:

Заяву судді Надопта А.А. про самовідвід задоволити.

Справу передати відповідальній особі Виноградівського районного суду Закарпатської області для розгляду іншому судді, який визначити у порядку, встановленому ст. 31 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. А. Надопта