Справа № 463/9779/19
Суддя: Гирич С. В.
Дата ухвалення: 2020-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №463/9779/19
Провадження №2-а/463/17/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2020 року Личаківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Гирич С. В.

за участю секретаря судового засідання Попович Х.І.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Стефановича Ю.М.

та представника відповідача Заяць Б.Р.

в м. Львові

у відкритому судовому засіданні,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

позивач звернулась до суду з адміністративним позовом до відповідача, просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-2988/13 від 03.09.2019 року та закрити провадження у справі.

Адміністративний позов мотивує тим, що позивач є власником будинку АДРЕСА_1 . Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові здійснювалась позапланова перевірка дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті по АДРЕСА_1 на підставі наказу від 07.08.2019 року № 114-п. Перевіряючий ОСОБА_2 не здійснював у присутності позивача оформлення матеріалів, для складення документів чи розгляду справи не повідомлялась. Проте нею було встановлено, що 03 вересня 2020 року відповідачем було винесено постанову, якою притягнено ОСОБА_1 до відповідальності, а саме за виконання будівельних робіт щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку без розробленої проектної документації та без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вважає, що при оформленні матеріалів про адміністративного правопорушення відносно неї були порушені вимоги ст. 256 КУпАП щодо складання та змісту протоколу про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме під час проведення перевірки за місцем її перевірки протокол не складався, такий складений без її участі, в протоколі зазначено, що в останній день перевірки для підписання протоколу позивач не з`явилася. Також в протоколі не вказано конкретно час і суть вчиненого правопорушення.

Позивач не заперечує, що здійснювала заміну в належному їй на праві власності будинку дах, проте твердження відповідача про втручання в несучі конструкції будинку не відповідають дійсності. Заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції не потребують дозвільних документів на початок робіт, жодних доказів про втручання в несучі конструкції будинку підчас заміни даху у відповідача немає, жодних додатків до акту чи протоколу постанови відповідачем не долучено.

Ухвалою суду від 20 листопада 2020 року відкрито провадження у адміністративній справі.

Від відповідача до суду надійшов відзив, в якому зазначає про безпідставність позову. Так, в період з 07.08.2019 до 20.08.2019 посадовими особами Інспекції було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ». За результатами складено акт від 20.08.2019, яким встановлені наступні порушення: за адресою АДРЕСА_1 , під час проведення перевірки, з виїздом на місце, візуальним оглядом встановлено, що на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 » проводяться будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку, а саме проведено частковий демонтаж торцевої цегляної стіни, що межує з прибудинковою територією будинку на АДРЕСА_2 , та проведено надбудову стіни приміщення 1-3 житлової прибудови А-1 будинку. Під час проведення перевірки встановлено, що проведені будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку гр. ОСОБА_1 виконано без розробленої проектної документації та без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт.

Також 20.08.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення, яким виявлено наступні порушення: будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку гр. ОСОБА_1 виконано без розробленої проектної документації та без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того, гр. ОСОБА_1 видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.08.2019.

Також, щодо зазначених вище документів, а саме акту, протоколу і припису, зазначає, що в останній день перевірки для підписання даних документів гр. ОСОБА_1 не з`явилася, вони були надіслані їй поштою, про що є відповідна відмітка. На основі вищевказаних документів, винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 0006-ВИХ-2988/13, якою визнано позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Доводи позивача про те, що вона не знала про проведення перевірки не відповідають дійсності, оскільки головний спеціаліст відділу інспекційної роботи ОСОБА_2 з`явився на об`єкт проведення перевірки, пред`явив службове посвідчення і ознайомив позивачку з направленням на перевірку. В направленні для проведення перевірки вказується хто направляється для здійснення перевірки, за якою адресою, на яких підставах і строк проведення перевірки, а саме дана перевірка проводилася з 07 серпня до 20 серпня 2019 року. З цього можна зробити висновок, що особа знала, що до неї здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю і який саме термін для її проведення.

Безпідставними також є доводи позивача щодо того, що нею проведені роботи, які не належать до будівельних робіт, оскільки відповідно до пп. 9.11 п. 9 вищевказаних ДБН, можливість реконструкції житлових будинків із надбудовами і прибудовами з розбиранням існуючих і влаштуванням нового перекриття, стін і перегородок, закладанням існуючих і виконанням нових прорізів у несучих конструкціях (фундаментах, стінах, перекриттях) повинна бути підтверджена розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому.

Відтак вважає, що Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та вважаємо вказаний адміністративний позов безпідставним та необґрунтованим, в задоволені якого, просимо відмовити в повному обсязі.

Позивач у позовній заяві зазначає, що він не вчиняв жодного з діянь, що описані в диспозиції ч. 5 ст. 96 КУпАП. Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП настає адміністративна відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За результатами перевірки встановлено порушення позивачем саме, що проведені будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку ОСОБА_1 виконано без розробленої проектної документації та без дозвільних документів та право виконання будівельних робіт.

В результаті пошуку інформації у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні будь-які відомості щодо документів виданих гр. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Також на момент проведення перевірки на адресу Інспекції не надходило документів, що дають право на виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою, що в свою чергу кваліфікується, як виконання будівельних робіт без повідомлення на виконання зазначених робіт.

Таким чином, вимоги позивача є безпідставними.

Представник позивача та позивач в судовому засіданні позов підтримали, дали пояснення аналогічні, наведеним у позовній заяві, вважають, що постанова є незаконною, оскільки порушено процедуру складання протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності, тому просять позов задоволити. Крім того, заперечують здійснення реконструкції будинку з втручанням у несучі конструкції стін будинку, демонтаж торцевої цегляної стіни, що межує з прибудинковою територією будинку на АДРЕСА_2 , та проведення надбудову стіни приміщення 1-3 житлової прибудови А-1 будинку. Вважають, що долучені фотографії на підтвердження цього факту не є належним доказом і навпаки на фотографіях чітко видно, що позивач лише перекрила дах будинку.

Представник відповідача проти позову заперечила. Навела доводи про законність постанови, викладені у відзиві на позов. А тому вважає постанову законною. Просить в задоволені позову відмовити. Окрім того визнала, що протокол про скоєння правопорушення складався у відсутності позивача, яка не прибула для його складення і при винесенні постанови від 03.09.2019 року позивач також не була. Даних про вручення їй протоколу і виклику надати не можуть.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши зібрані докази та з`ясувавши дійсні обставини справи, суд вважає, що адміністративний позов слід задоволити виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З матеріалів справи вбачається, що 20 серпня 2019 року було складено протокол про адміністративне правопорушення про те, що за результатами позапланової перевірки «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_3 » виявлення порушення - будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку гр. ОСОБА_1 виконано без розроблення проектної документації та без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачено відповідальність ч.5 ст.96 КУпАП. В протоколі зазначено, що в останній день перевірки для підписання протоколу ОСОБА_1 не з`явилася, підписи особи відсутній.

Постановою від 03 вересня 2019 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 200 грн.

Дійсно, відповідно до ч.1, ч.2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як вбачається із матеріалів адміністративного позову, такий позивач мотивує тим, що як складення протоколу про адміністративне правопорушення було здійснено без участі позивача, копія його не вручена, права не роз`яснено, свої заперечення та доводи вона не могла надати, чим порушено процедуру складання протоколу.

Дійсно, відповідно до положень ст.256 КпАП України, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Окрім того, відповідно до положень ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення від 20 серпня 2019 року (а.с.23), він складений у відсутності позивача, такий позивачем не підписувався, з правами не ознайомлений. Підтвердження отримання копії протоколу позивачу суду також не надано. При цьому суд звертає увагу на те, що 20.08.2019 року відповідачем у відсутності позивача проведено перевірку дотримання суб`єктами господарювання містобудівних вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та складено акт цією датою у якому наведені порушення, які допущені позивачем. У цьому ж акті (а.с.22 зв.) Зазначено, що перевірка проведена без позивача, вона не з`явилася і копію акту їй не вручено.

З протоколу (а.с.23) вбачається, що він складений 20.08.2019 р. у відсутності позивача.

Окрім того, у протоколі не зазначено час вчинення правопорушення, що має значення для перевірки дотримання строків накладення стягнення, не розкрито суть правопорушення, не наведено докази, які підтверджують факт його вчинення.

На підтвердження скоєння правопорушення долучено фотографії про проведення будівельних робіт.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»/

Згідно з положеннями частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідний Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 5 Порядку №533 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктами 16-22 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та отримання припису, посадова особа інспекції робить в акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Зі змісту наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. Якщо суб`єкт містобудівної діяльності, який присутній під час здійснення перевірки, відмовляється від підпису акта, протоколу та припису, про це ставиться відповідна відмітка з подальшим направленням складених документів засобами поштового зв`язку.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/13788/15.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, акт №414-пп від 20 серпня 2019 року та протокол про адміністративне правопорушення від 20 серпня 2019 року був складений без участі позивача, даних про вручення такого суду не надано.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року № 735; далі Порядок № 244), цей порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Пунктом 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що обов`язковою умовою розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є повідомлення особи, щодо якої розглядається справа, про час та місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи. Крім того, у разі неотримання протоколу про правопорушення та інших документів, на підставі яких особа притягується до відповідальності, такі документи мають бути надіслані рекомендованим листом з повідомленням. При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі №815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі №804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі №360/403/19, від 20 лютого 2020 року у справі №161/15661/16-а.

Разом з тим, як встановлено судом жодних доказів того, що після складання акту позивача було запрошено для складання протоколу про адміністративне правопорушення відповідачем не надано як і даних про своєчасне повідомлення позивача ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності немає, справу розглянуто за відсутності позивача чи її представника, вказані обставини не спростовані відповідачем.

З аналізу зазначених вище положень вбачається, що факт неповідомлення особи, яка притягується до відповідальності у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи є підставою для визнання постанови у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності неправомірною, та такою, що винесена з порушенням встановленої процедури, оскільки особі, до якої застосовується штрафна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується стягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за триденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справах № 482/9/17 та № 308/12552/16-а.

Судом встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначена дата розгляду справи про правопорушення у даній сфері - 03 вересня 2019 року, позивачем не отримано. При цьому, у матеріалах справи, що розглядалась, немає доказів, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення.

Отже, відповідач не довів, що про час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивач був поінформований належним чином.

Окрім того, у відповідності до положень ст.251 КУпАП передбачено, що у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження факту скоєння правопорушення відповідачем надано акт від 20.08.2019, якому зазначені наступні порушення: за адресою АДРЕСА_1 , під час проведення перевірки, з виїздом на місце, візуальним оглядом встановлено, що на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1» проводяться будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку, а саме проведено частковий демонтаж торцевої цегляної стіни, що межує з прибудинковою територією будинку на АДРЕСА_2 , та проведено надбудову стіни приміщення 1-3 житлової прибудови А-1 будинку. Під час проведення перевірки встановлено, що проведені будівельні роботи щодо влаштування нової покрівлі будинку з втручанням в несучі конструкції стін будинку гр. ОСОБА_1 виконано без розробленої проектної документації та без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт. На підтвердження цих порушень відповідачем надано фотографії, на яких ніби зафіксовано ведення будівельних робіт з втручання у несучі конструкції будинку. Разом з тим, дані фотографії не несуть у собі інформації про зміну конструкцій. Окрім того до акту не долучено інші докази втручання у несучі конструкції, він не має замірів і планів, не долучено технічний паспорт на будинок до проведення реконструкції.

А тому суд вважає, що з врахуванням заперечень позивача про втручання у несучі конструкції відповідач належними і допустимими доказами ці обставини не довів.

За таких обставин доводи відповідача про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності не приймає до уваги, оскільки позбавлення позивача права бути присутнім, як під час перевірки, так і під час розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, обумовило неможливості надання останнім пояснень з приводу виявленого порушення, подання доказів для його спростування.

З огляду на вищезазначене, відповідачем допущено грубе порушення порядку розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що зумовлює протиправність винесеної за наслідком такого розгляду постанови №0006-вих-2988/13, а тому слід постанову скасувати та закрити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 241-246 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позов задоволити.

Скасувати постанову начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабака Володимира Ярославовича від 03 вересня 2019 року №0006-вих-2988/13 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та провадження у справі закрити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга в порядку і в строки передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Гирич С. В.