Справа № 140/12529/20
Суддя: Андрусенко Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2020-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2020 року ЛуцькСправа № 140/12529/20
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Андрусенко О. О., отримавши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2020 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови від 10.09.2019 про накладення штрафу в розмірі 111690,00 грн.

Так, відповідно до пунктів 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Абзацом 1 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як слідує з матеріалів справи позивачем оскаржується постанова Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн., у той же час з даним позовом до суду представник позивача звернувся лише 28.08.2020 (дата подання позовної заяви до суду), тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

У прохальній частині позовної заяви представник позивача просить суд поновити строк звернення до суду, при цьому, в позовній заяві представник позивача зазначив, що про проведення перевірки і складені документи за її результатами ФОП ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення 27.08.2020 її представника Гайдука С. Д. з матеріалами виконавчого провадження.

Відповідно до частин першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Проте позивачем такого клопотання не додано, як і доказів поважності пропуску строку звернення до суду.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Суд вважає безпідставними твердження представника позивача про те, що про проведення перевірки і складені документи за її результатами ФОП ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення 27.08.2020 її представника Гайдука С. Д. з матеріалами виконавчого провадження, оскільки як вбачається з КП «Діловодство спеціалізованого суду» ФОП ОСОБА_1 зверталася до суду з аналогічними позовними заявами 20.02.2020 та 13.04.2020 (справа №140/951/20 та №140/5790/20).

З цих же підстав, суд не бере до уваги твердження представника позивача про те, що інший представник ФОП ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не повідомив її про проведення зазначеної перевірки, оскільки, як стверджує позивач, вона з 2011 року перебувала в США, а підприємницька діяльність, що здійснюється в Україні перебувала під наглядом брата ОСОБА_3 , якому надано довіреність на здійснення загального представництва за її відсутності, яким, окрім іншого, 20.08.2018 подавалась до відповідача заява про незгоду з результатами перевірки.

Жодних інших поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, судом не встановлено, а тому позивачу необхідно звернутися з письмовою заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску.

Також, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01.01.2020 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 102,00 грн.

Суд звертає увагу позивача (представника позивача) на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, заявлено вимогу майнового характеру про скасування постанови Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн., тому вона повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 1 116,90 грн. (111 690,00 грн. х 1%).

В порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України позивачем (представником позивача) до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у сумі 1 116,90 грн. або інших документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно із частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Однак, суддя звертає увагу на те, що додані представником позивача додатки до позову є нечитабельні, а саме: копія постанови Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради від 10.09.2018 про накладення штрафу в розмірі 111 690,00 грн.

Крім того, згідно із пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до частини шостої статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то в ній додатково зазначається відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

З позовної заяви слідує, що вона підписана представником Гайдуком С. Д. згідно довіреності від 10.01.2018, проте, в порушення пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код представника позивача та код ЄДРПОУ юридичної особи відповідача.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу (представнику позивача) у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду документа про сплату судового збору в сумі 1 116,90 грн., а також подання письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску, а також надання належним чином засвідчених та читабельних копій документів (золкрема, оскаржуваного рішення), доданих до позовної заяви разом з їх копіями, належним чином засвідченими, для відповідача, а також шляхом подання нової редакції позовної заяви із зазначенням відомостей, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України стосовно представника позивача та відповідача.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань праці виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, залишити без руху.

Встановити позивачу (представнику позивача) строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя О. О. Андрусенко