Справа № 802/4033/14-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2020-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про поновлення провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

02 вересня 2020 р. Справа № 802/4033/14-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян Марини Бондівни, суддів - Дончика Віталія Володимировича, Комара Павла Анатолійовича, розглянувши клопотання представника позивача про поновлення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 19.02.2015 року зупинено провадження у справі до вирішення Конституційним Судом України конституційного подання 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень частин третьої, шостої статті 1, частин першої, другої, третьої, четвертої, восьмої статті 3, пункту 2 частини п`ятої статті 5, пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про очищення влади".

У зв`язку із тим, що п`ятирічний строк повноважень судді Вергелеса Андрія Валерійовича закінчився, на підставі статей 15-1, 26, 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), підпунктів 2.3.2, 2.3.21, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 року, здійснено повторний автоматизований розподіл справи № 802/4033/14-а для продовження її розгляду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2017 року визначено склад колегії для розгляду справи № 802/4033/14-а, а саме: головуючий суддя Мультян М.Б., судді Комар П.А. та Дончик В.В.

Ухвалою суду від 15.02.2017 року суддею Мультян М.Б. прийнято до свого провадження адміністративну справу № 802/4033/14-а за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

27.08.2020 року через канцелярію суду від позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.

Стосовно наявності підстав для поновлення провадження у справі, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною 3 статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

15.12.2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147-VIII від 03.10.2017 року, яким КАС України викладено в новій редакції.

Питання поновлення провадження у справі врегульовано статтею 237 КАС України, згідно частини 1 якої провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.

20.11.2014 року Верховний Суд України звернувся до Конституційного Суду України з конституційним поданням щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень пункту 6 частини 1, пунктів 2, 13 частини 2, частини 3 статті 3 Закону України від 16.09.2014 року №1682-VII Закону України "Про очищення влади".

25.12.2014 року Верховний Суд України звернувся до Конституційного Суду України з конституційним поданням щодо відповідності (конституційності) частини 3 статті 4 Закону України "Про очищення влади" положенням статті 38, частини 2 статті 61, частини 1 статті 62 Конституції України.

Також, 20.01.2015 року 47 народних депутатів України звернулися до Конституційного Суду України з конституційним поданням щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень частин 3, 6 статті 1, частин 1, 2, 3, 4, 8 статті 3, пункту 2 частини 5 статті 5, пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 16.09.2014 року №1682- VII Закону України "Про очищення влади".

Ухвалою від 01.04.2015 року Перша колегія Конституційного Суду України об`єднала провадження за вищевказаними конституційними поданнями в одне конституційне провадження.

Зокрема, на офіційному сайті Конституційного Суду України розміщено інформацію про те, що ухвалами колегії суддів Конституційного Суду України відкриті конституційні провадження за вищезазначеними поданнями, ухвалою Конституційного Суду України об`єднано конституційні провадження у справу, справа розглядається Судом з 06.07.2017 року (http://www.ccu.gov.ua/novyna/konstytuciyni-podannya-stanom-na-11-sichnya-2020-roku).

При цьому, станом на 11.01.2019 року відсутня офіційна інформація щодо розгляду Конституційним Судом України вищезазначеної справи, об`єднаної в одне конституційне провадження.

Також, суд констатує, що 17.10.2019 року Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) прийнято рішення у справі "Полях та інші проти України" (заяви №№ 58812/15, 53217/16, 56099/16, 23231/18 та 47749/18), яка стосувалась звільнення п`яти державних службовців згідно із Законом про очищення (люстрацію) влади 2014 року.

Згідно з прес-релізом секретаря ЄСПЛ 356 (2019) від 17.10.2019 року, за наслідками розгляду справи "Полях та інші проти України" ЄСПЛ дійшов висновку про порушення, в тому числі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зокрема, розглядаючи справу перших трьох заявників як скаргу на тривалість внутрішнього судового розгляду, який тривав понад чотири з половиною роки на одному рівні юрисдикції, включаючи провадження в Конституційному Суді про конституційність Закону про люстрацію, ЄСПЛ констатував, що специфіку судочинства в Конституційному Суді потрібно враховувати при розгляді питання тривалості провадження у справах заявників, однак цей фактор не надає повне пояснення затримки судового розгляду в таких справах.

Як зазначив ЄСПЛ, Верховний Суд попросив терміново розглянути питання про конституційність Закону про люстрацію, а Уряд не показав, що інші нагальні справи Конституційного Суду мають перевагу. З липня 2017 року на рівні Конституційного Суду не відбулося ні жодних суттєвих подій, поза межами обговорень, ні переконливих пояснень того, чому встановлені законом строки розгляду зазначеного питання були перевищені.

З огляду на вказане, ЄСПЛ дійшов висновку, що тривалість провадження у справах перших трьох заявників не може вважатися розумною, і відхилив заперечення Уряду щодо невичерпання засобів судового захисту. Він також постановив, що було порушено право трьох заявників на судовий розгляд у розумні строки.

У справі "Беллет проти Франції" ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Суд наголошує, що провадження у даній справі було зупинене 19.02.2015 року до розгляду Конституційним Судом України конституційного провадження відносно конституційності Закону України "Про очищення влади". При цьому, рішення з цього приводу Конституційним Судом України до цього часу не прийнято.

Таким чином, розгляд даної адміністративної справи в суді першої інстанції наразі триває понад чотири роки, а тому колегія суддів вважає, що такий термін не може вважатися розумним строком судового розгляду справи в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за змістом якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Більше того, на переконання колегії суддів, подальше зупинення провадження у даній справі після його поновлення, ставило б під сумнів дотримання принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права та вказувало б на порушення розумних строків розгляду, а також ставило під сумнів наявність в Україні ефективних засобів правового захисту. Відтак, колегія суддів доходить висновку про доцільність поновлення провадження у даній справі.

Відповідно до частини 3 статті 237 КАС України провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

Разом із тим, з дня набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, тобто з 15.12.2017 року, адміністративне судочинство здійснюється за правилами цієї редакції Кодексу.

У відповідності до пункту 10 Розділу VII Перехідних Положень КАС України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Отже, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією КАС України.

Так, частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини 3 статті 12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За правилами пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України визначено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

З урахуванням приписів пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України, справа розглядатиметься за правилами загального позовного провадження.

В силу положень статті 179 КАС України, в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання для виконання завдання підготовчого провадження

За приписами статті 159 КАС України, при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наведеного вище, колегія суддів приходить до висновку, поновити провадження у справі та призначити підготовче засідання у даній справі, про що повідомити її учасників. При цьому, учасникам справи слід установити строк, встановлений КАС України, для подання письмових заяв по суті справи.

Окрім того судом враховано, що однією із позовних вимог ОСОБА_1 є вимога про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до частини 4 статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

В силу частини 3 статті 77 КАС України, докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Про витребування доказів за власною ініціативою суд постановляє ухвалу (частина 3 статті 80 КАС України).

Тому, беручи до уваги, що у випадку задоволення позовних вимог підлягає розрахунку розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд доходить висновку про наявність підстав для витребування у Прокуратури Одеської області інформації про середньомісячний та середньоденний заробіток ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 3, 9, 12, 77, 80, 159, 179, 237, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - поновити.

Розгляд справи ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 23 вересня 2020 року о 10:00 в залі судових засідань № 5 Вінницького окружного адміністративного суду: м. Вінниця вул. Брацлавська, 14.

Встановити відповідачеві 15 - денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам статті 162 КАС України, копія якого одночасно з поданням до суду має бути направлена іншим учасникам справи.

Відповідно до частини 4 статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачу 5 - денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачеві 5 - денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Витребувати у Прокуратури Одеської області та зобов`язати надати у строк до 23.09.2020 року довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток ОСОБА_1 .

Запропонувати учасникам подати до суду всі наявні у них докази на підтвердження чи спростування позовних вимог, які можуть мати значення для прийняття рішення .

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до статті 256 КАС України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту постановлення.

Головуючий суддя Мультян Марина Бондівна

Судді Дончик Віталій Володимирович

Комар Павло Анатолійович