Справа № 520/11083/19
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2020-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 вересня 2020 р. Справа № 520/11083/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Григорова А.М.,

Суддів: Бартош Н.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 по справі № 520/11083/19

за позовом ОСОБА_1

до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 задоволено позов ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду, 03.04.2020 Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба подано апеляційну скаргу, до апеляційної скарги подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2020 в задоволенні заяви Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2020 апеляційну скаргу Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 по справі № 520/11083/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено в задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги 10 календарних днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Харківським національним університетом Повітряних Сил імені Івана Кожедуба отримано копію вказаної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 24.04.2020, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2020р. визначено Харківському національному університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги визначивши його наступним чином : 10 днів з моменту закінчення терміну карантину встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Харківським національним університетом Повітряних Сил імені Івана Кожедуба отримано копію вказаної ухвали від 13.05.2020 - 26.06.20р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Підпунктом 2 пункту 9 розділу І Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX (який набув чинності з 02.04.2020, надалі - Закон № 540), у Кодексі адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436): розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Пунктом 3 розділу І Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» 18 червня 2020 року № 731-IX (який набрав чинності з 17.07.2020, надалі - Закон №731) внесено зміни до таких законодавчих актів України: Пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Одночасно, п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №731 визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.".

Отже, строки встановлені абз. 2 п. 3 Розділу VІ Прикінцеві Положення КАС України, в редакції Закону № 540, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Закону №731.

Разом з цим, відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Оскільки Закон №731 набрав чинності 17.07.2020, то останнім днем усунення недоліків цієї апеляційної скарги, з урахуванням положень ч. 9 ст. 120 КАС України, є 06.08.2020.

05.05.2020 Харківським національним університетом Повітряних Сил імені Івана Кожедуба вдруге подано до суду клопотання про поновленлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що повний текст Рішення Харківського окружного адміністративного суду надійшов на адресу Харківського національного університету Повітряних Сил 13.01.2020. За фактичних обставин дане рішення суду було помилково приєднано до матеріалів іншої судової справи, внаслідок чого повноважний представник в даній справі не направив вчасно апеляційну скаргу, що було з`ясовано в ході службової перевірки. Також апелянтом з`ясовано, що апеляційна скарга була підготовлена особою, яка вже не мала адміністративної процесуальної дієздатності, в зв`язку з переміщенням на іншу посаду та не включення в список осіб, уповноважених діяти від імені Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба (самопредставництво) у судах та інших державних органах. Заявник зазначає, що Університет є структурним підрозділом Міністерства оборони України, фінансується з Державного бюджету та є розпорядником коштів третього ступеню. Університет на власний розсуд не може розпоряджуватись коштами, які надходять на його рахунки. Усі витрати здійснюються відповідно до кошторисних призначень. Відповідно до Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 12 березня 2012 року №333 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 21 червня 2012 року №754), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 березня 2012 року за №456/20769, наказу Міністерства оборони України №625 від 24.11.2016 року «Про деякі питання виконання державного бюджету Міністерством оборони України - сплата судового збору здійснюється за Кодом економічної класифікації видатків (КЕКВ) 2800/010. Одночасно Начальником Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба зазначено, що апелянт не мав достатніх бюджетних асигнувань на сплату судового збору за подачу апеляційної скарги. Згідно зведень про виконання кошторисів Університет не був достатньо профінансований, де вказано, що: «...на період встановлення даних, не проводяться платежі за платіжними дорученнями боржника за всіма кодами програмної класифікації видатків...». Також, згідно Вимоги щодо необхідності вжиття боржником заходів для виконання судового рішення (копія додається) вказано, що по загальному фонду відсутні кошторисні призначення та відкриті асигнування. На підставі запитів ДКСУ на виконання рішень судів було здійснено арешти рахунків університету та безспірно стягнуто кошти на користь позивачів з липня 2019 року по лютий (включно) 2020 року по КЕКВ 2800/010. Безспірне стягнення коштів призвело до неспроможності вчасно вжити заходи сплати судового збору та відправлення поштою апеляційної скарги до суду. Враховуючи всі ці обставини апелянт вважає, що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є об`єктивними обставинами, а тому можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження Рішення про визнання дій Харківського національного університету Повітряних Сил незаконними та зобов`язання здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 11.02.2019року по 27.09.2019року. Харківський національний університет Повітряних Сил просить суд не позбавляти права захисту державних майнових інтересів та задовольнити Заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. До клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом надано наступні копії документів: Рапорт помічника начальника університету з правової роботи-начальника юридичної служби підполковника юстиції М.Ярової від 28.11.19, Зведення про виконання кошторисів за спеціальним фондом від 05.08.19, Зведення про виконання кошторисів за спеціальним фондом від 10.11.19, від 05.09.19, від 05.09.19, від 10.11.19, Довідка про зміни до кошторису від 12.11.2019,від 17.10.2019, Меморіальний ордер за листопад №6 від 05.12.19, за жовтень №6 від 05.11.19, за вересень №6 від 05.09.19, за серпень №6 від 05.08.19, за липень №6 від 05.08.19, Запит на визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів від 24.06.19, від 11.07.19, від 06.08.19, від 13.09.19, від 13.09.19, від 13.09.19, від 03.10.19, від 03.09.19, від 07.10.19, Вимога щодо необхідності вжиття боржником заходів для виконання судового рішення від 17.10.19, Повідомлення щодо здійснення безспірного списання коштів від 19.07.19, від 19.07.19, від 09.08.19, від 23.09.19, від 29.09.19, від 23.09.19, від 17.10.19, від 16.10.19, від 16.10.19, від 05.11.19, Меморіальний ордер №13 від 17.07.19, №167 від 07.08.19, №171 від 07.08.19, №169 від 07.08.19, №170 від 07.08.19, №16 від 18.09.19, №18 від 18.09.19, №17 від 18.09.19, №27 від 15.10.19, №28 від 15.10.19, №30 від 15.10.19, №29 від 15.10.19, №31 від15.10.19, №32 від 15.10.19, №33 від 15.10.19, №34 від 15.10.19, №35 від15.10.19, №36 від15.10.19, №37 від 15.10.19, №38 від 15.10.19, №26 від 11.10.19, №25 від 11.10.19, №33 від 01.11.19, №32 від 01.11.19, №34 від 01.11.19, №35 від 01.11.19, №36 від 01.11.19, №37 від 01.11.19, №38 від 01.11.19, копія супровідного листа Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2020.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів вважає вказані у ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 р. було прийнято в порядку спрощеного позовного провадження. Повний текст рішення виготовлено 08.01.2020 р.

Апеляційна скарга подана до суду 03.04.2020 р., про що свідчить штамп канцелярії суду першої інстанції, тобто вже після закінчення встановленого процесуальним законом тридцятиденного строку на її подання, які вираховуються з дати повного тексту рішення.

В матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення відповідачу копії рішення Харківського окружного адміністративного судуі від 08.01.2020 р., чим підтверджується дата вручення копії рішення засобами поштового зв`язку 13.01.20 р. (а.с.30).

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд зверну увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Окрім того, відповідачем не надано доказів вжиття заходів, направлених на своєчасну подачу апеляційної скарги, які свідчили б про сумлінне та добросовісне ставлення суб`єкта владних повноважень до виконання процесуального обов`язку.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав визнавати поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку, встановленого законом, на апеляційне оскарження вищеозначеного судового рішення, оскільки заявником не надано доказів, які би безспірно посвідчили цю обставину.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 13 листопада 2018 року у справі № 804/958/17 (К/9901/60991/18).

Відповідно до ч. 5 ст. 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Судом встановлено, що надані апелянтом копії документів, які містяться в матеріалах справи не є засвідчені належним чином, тому суд не може їх приймати.

Щодо доводів клопотання про поновлення строку стосовно того, що апеляційна скарга була підготовлена особою, яка вже не мала адміністративної процесуальної дієздатності, в зв`язку з переміщенням на іншу посаду та не включення в список осіб, уповноважених діяти від імені Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба (самопредставництво) у судах та інших державних органах, колегія суддів зазначає наступне.

Дані посилання носять суб`єктивний характер. Жодних доказів на підтвердження вищенаведених обставин (пояснювальні записки, висновки службової перевірки) відповідач до суду не надає.

При цьому колегія суддів зазначає, що з моменту прийняття рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 р. до моменту звернення до суду з апеляційною скаргою 03.04.2020 року пройшов значний період (чотири місяці).

З доводів викладених в апеляційній скарзі та заяві позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження жодним чином не вбачається, чи вживав відповідач будь які заходи щодо з`ясування стану розгляду справи і, що зазначені позивачем в клопотанні обставини мають об`єктивно непереборний характер чи створюють істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Згідно з ч.1 ст.45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.6 ч.5 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Також колегія суддів зазначає, що відсутність фінансування та несвоєчасна сплата судового збору не можуть бути визнані такими обставинами, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

При цьому колегія суддів зазначає, що відсутність у відповідача коштів на сплату судового збору, не позбавляла його права вчасно, у строки передбачені КАС України, звернутися до суду з апеляційною скаргою та клопотанням про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Жодних належних доказів підтверджуючих відсутність коштів на протязі зазначеного терміну до моменту подачі апеляційної скарги заявник в клопотанні про поновлення строку не надав.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що надані до клопотання листи та повідомлення про безспірне списання коштів, не підтверджують відсутність на рахунках апелянта коштів на сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі.

При цьому, колегія суддів зазначає, що з наданих відповідачем копій документів, а саме : рапорту помічника начальника університету з правової роботи-начальника юридичної служби підполковника юстиції М.Ярової від 28.11.19; зведення про виконання кошторисів за спеціальним фондом від 05.08.19; ведення про виконання кошторисів за спеціальним фондом від 10.11.19, від 05.09.19, від 05.09.19, від 10.11.19; довідка про зміни до кошторису від 12.11.2019,від 17.10.2019; меморіальний ордер за листопад №6 від 05.12.19, за жовтень №6 від 05.11.19, за вересень №6 від 05.09.19, за серпень №6 від 05.08.19, за липень №6 від 05.08.19; запит на визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів від 24.06.19, від 11.07.19, від 06.08.19, від 13.09.19, від 13.09.19, від 13.09.19, від 03.10.19, від 03.09.19, від 07.10.19; Вимога щодо необхідності вжиття боржником заходів для виконання судового рішення від 17.10.19; повідомлення щодо здійснення безспірного списання коштів від 19.07.19, від 19.07.19, від 09.08.19, від 23.09.19, від 29.09.19, від 23.09.19, від 17.10.19, від 16.10.19, від 16.10.19, від 05.11.19, Меморіальний ордер №13 від 17.07.19, №167 від 07.08.19, №171 від 07.08.19, №169 від 07.08.19, №170 від 07.08.19, №16 від 18.09.19, №18 від 18.09.19, №17 від 18.09.19, №27 від 15.10.19, №28 від 15.10.19, №30 від 15.10.19, №29 від 15.10.19, №31 від15.10.19, №32 від 15.10.19, №33 від 15.10.19, №34 від 15.10.19, №35 від15.10.19, №36 від15.10.19, №37 від 15.10.19, №38 від 15.10.19, №26 від 11.10.19, №25 від 11.10.19, №33 від 01.11.19, №32 від 01.11.19, №34 від 01.11.19, №35 від 01.11.19, №36 від 01.11.19, №37 від 01.11.19, №38 від 01.11.19 не зрозуміло, яким чином дані документи вплинули на неможливість відповідача сплатити судовий збір, оскільки всі надані копії документів датовані до 02.12.19 р. тоді, як оскаржуване рішення прийнято 08.01.2020 р.

З урахуванням того, що попередньо в задоволенні клопотання, яке було подано при подачі апеляційної скарги, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.04.20 було відмовлено, апеляційна скарга була залишена без руху, а подане вдруге клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та надані до цього клопотання копії документів та їх обгрунтування не свідчать про поважність причин пропуску строку колегія суддів приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви про поновлення строку.

При цьому, апелянт не скористався правом подання до суду апеляційної інстанції у двадцятиденний строк, з дня набрання чинності Законом №731, заяви чи клопотання щодо продовження строку усунення недоліків та поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 по справі № 520/11083/19, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження разом із належними і допустимими доказами поважності пропуску цього строку не надано, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В В задоволенні заяви Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 року по справі № 520/11083/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош З.Г. Подобайло