Справа № 203/1112/20
Суддя: Казак С. Ю.
Дата ухвалення: 2020-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 203/1112/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2020 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого-судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Левченко О.О.

за участю позивачки - ОСОБА_1

представника позивачів - Трофименка В.В.

представника відповідача - Ховрич О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпро справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення; за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилалась на те, що 26.02.2020 року поштовим зв`язок отримала постанову відповідача від 09.01.2020 року, згідно якої її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 10200 грн. Підставою притягнення стало те, що нею за адресою: АДРЕСА_1 , самочинно, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) було збудовано прибудову з газобетонних блоків, а також зі слів заявника ОСОБА_3 та наданих нею документів, будівництво здійснювалось на належній останній земельній ділянці по АДРЕСА_2 , чим порушено п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1,2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466. Позивач вважала вказану постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню. В обґрунтування позовних вимог посилалась на те, що акт перевірки, протокол та припис було складено без її повідомлення, чим порушено її право бути присутньою під час перевірки та надавати пояснення. Також в порушення вимог абз.7 п.12 Порядку на офіційному веб-сайті відповідача була відсутня інформація про проведення позапланової перевірки. В порушення вимог абз.2 п.12 Порядку відповідач не з`ясував, що спірна споруда влаштована без фундаменту, а тому не є об`єктом будівництва, яке належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та не потребувала повідомлення про початок виконання будівельних робіт та прийняттю в експлуатацію. Відповідачем її не було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення, чим позбавлено права на захист. Направлена їй постанова не підписана уповноваженою особою, не містить часу, місця, способу, суті діяння, мотиву та меті вчиненого правопорушення, що також свідчить про її незаконність. Посилаючись на вказані обставини, позивачка просила визнати протиправною та скасувати постанову №01А/090120 від 09.01.2020 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та закрити провадження по справі.

Позивачка ОСОБА_1 в пред`явленому позові до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради посилаючись на ті ж самі підстави та обставини, що і у позовній заяві ОСОБА_2 , просила суд визнати протиправною та скасувати постанову №03А/090120 від 09.01.2020 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та закрити провадження по справі.

Ухвалою суду від 31.03.2020 року справи за позовами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були об`єднанні в одне провадження.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та представник останньої та позивачки ОСОБА_2 підтримали заявлені позови та посилаючись на викладені в них підстави, просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в наданому відзиві та поясненнях під час розгляду справи просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на правомірність винесених постанов. Також посилався на пропуск позивачами встановлених строків для оскарження постанов.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 16.12.2019 року ОСОБА_3 звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з заявою про проведення перевірки законності будівництва та розміщення паркану власником земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

13.12.2019 року відповідачем було видано наказ №671п «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил».

Підставою видачі наказу зазначено звернення ОСОБА_3 від 16.12.2019 року, положення п.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулюванні містобудівної діяльності», абз.8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

16.12.2019 року відповідачем було видано направлення №0607 для проведення планового (позапланового) заходу на обєкті містобудування за адресою: АДРЕСА_1 .

За наслідками проведеної перевірки 27.12.2019 року було складено акт №, в якому зафіксовані виявлені порушення законодавства, на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 внесено приписи від 27.12.2019 року про усунення порушень, а також 27.12.2019 року відносно останніх складено протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАПю

09.01.2020 року відносно позивачки ОСОБА_2 винесено постанову №01А/090120 та відносно ОСОБА_1 постанову №03А/090120, відповідних до яких позивачів було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 10200 грн.

Відповідно до зазначених постанов, підставою притягнення позивачів до адміністративної відповідальності стало те, що ними за адресою: АДРЕСА_1 , самочинно, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) було збудовано прибудову з газобетонних блоків, а також зі слів заявника ОСОБА_3 та наданих нею документів, будівництво здійснювалось на належній останній земельній ділянці по АДРЕСА_2 , чим порушено п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1,2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ч.ч.1,2,5 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч.5 ст.96 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пунктом 1 ч.1 ст.34, ч.ч.1,2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено право замовника розпочати будівельні роботи тільки після подачі відповідного повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а також заборону розпочинати будівельні роботи до подачі такого повідомлення.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, врегульована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №533 від 23.05.2011 року (далі - Порядок).

Перевіряючи доводи та заперечення сторін, суд враховує, що позапланову перевірку відповідачем було призначено на підставі заяви ОСОБА_3 від 16.12.2019 року. При цьому, наказ було видано 13.12.2019 року, тобто до складання ОСОБА_3 відповідної заяви.

Також під час розгляду справи стороною відповідача не спростовані доводи позивачів та не представлено суду доказів розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку, як того вимагають приписи п.12 зазначеного вище Порядку.

Під час розгляду справи представник позивачів посилався на те, що прибудова влаштована без фундаменту, а тому при її зведені не потрібно було подавати повідомлення про початок будівельних робіт, з огляду на положення п.6 «Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 року.

В свою чергу, стороною відповідача на виконання вимог ст.77 КАС України не надано належних та допустимих доказів тому, що зведена прибудова була розміщена на фундаменті та підпадає під визначення самочинного будівництва та перелік об`єктів, початок зведення яких передбачає обов`язкове попереднє подання повідомлення про початок будівельних робіт, а не відноситься до об`єктів, визначених п.6 зазначеного вище Переліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 року.

Надані відповідачем до відзиву два фотознімки суд не визнає належними та допустимим доказами, оскільки з останніх не можливо з`ясувати що на них зафіксована саме прибудова, зазначена в оскаржуваних постановах, а також, що остання розміщена на фундаменті.

Окрім цього, під час розгляду справи представник позивачів заперечував, що прибудова була зведена позивачами, посилаючись на те, що фактично остання була побудована бабусею позивачки ОСОБА_1 ще за її життя, а не позивачами.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав, право власності на частки домоволодіння та земельної ділянки позивачі набули в 2014 році в порядку спадкування.

З оскаржуваних постанов вбачається, що в них не розкрита належним чином об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, а саме: не зазначено час та дату вчинення адміністративного правопорушення (час побудови об`єкта будівництва), а наведені в постановах висновки щодо самочинного зведення саме позивачами прибудови з газобетонних блоків матеріалами справи не підтверджується та відповідачем відповідних доказів не надано.

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п.13 Порядку, зокрема: право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Окрім того, у п.21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Судом встановлено, що акт перевірки було складено за відсутності позивачів. Доказів того, що позивачів викликались для складання протоколів про адміністративне правопорушення та розгляду справи про адміністративне правопорушення, за наслідками чого було винесено оскаржувані постанови, матеріали справи не містять.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржувані постанови винесено без проведення всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, без належного повідомлення позивачів, за відсутності беззаперечних доказів щодо вчинення саме ними адміністративного правопорушення, без встановлення та зазначення дати та часу його вчинення.

Частиною 3 ст.286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , щодо скасування постанов від 09.01.2020 року та закриття провадження по справі.

В частині заявлених вимог про визнання постанов протиправними в задоволенні позовів слід відмовити, оскільки їх протиправність є підставою для їх скасування та закриття провадження по справі, що є належним та достатнім способом захисту порушених прав позивачів та узгоджується з приписами ч.3 ст.286 КАС України, якою визначено вичерпний перелік рішень, який суд може прийняти за наслідками розгляду справ даної категорії.

Керуючись ст.ст.2,5,6,9,72-78,241-248,194,205,229,250,268,286 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Скасувати постанову №01А/090120 від 09 січня 2020 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та провадження по справі відносно останньої закрити.

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Скасувати постанову №03А/090120 від 09 січня 2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та провадження по справі відносно останньої закрити.

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровський районний суд м.Дніпропетровська протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 07 вересня 2020 року.

Суддя С.Ю.Казак