Справа № 381/1745/20
Суддя: Соловей Г. В.
Дата ухвалення: 2020-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Соловей Г.В.,

з участю секретаря - Момот Л.С.,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

13.07.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області із позовною заявою до відповідача Головного управління державної податкової служби у Київській області. Свої вимоги мотивує тим, що постановою уповноваженої особи Головного управління державної податкової служби у Київській області Бочарніковим Олександром Миколайовичем від 19.06.2020 року на підставі Протоколу головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Васильківського управління Головного Управління державної податкової служби у Київській області було постановлено: накласти адміністративне стягнення та притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст. 165-1 КУпАП та ст. 26 Закони України «Про збір та облік єдиного внески на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» №24б4-ІУ від 08.07.2010 рік у вигляді накладення штрафу в сумі 680,00 грн. Зазначена постанова була винесена за результатами камеральної перевірки податкової звітності, несвоєчасне подання звітності ФОП ОСОБА_1 , а саме: Звіт про суми нарахованого доходу та суми нарахованого єдиного внеску за відповідний 2009 рік, чим порушено п.п. 7 п. 11 ст. 25 Закони України «Про збір та облік єдиного внески на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» №246л-IV від 08.07.2010 роки. Проте позивач вважає її незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки Бочарніков О.М. під час розгляду справи не з`ясував, чи можна вважати правопорушення малозначним, жодних перевірок відносно позивача не проводились, в оскаржуваній вимозі не зазначено обставин щодо наявності акта перевірки правильності нарахування та сплати єдиного соціального внеску, не подання позивачем звітів про сплати такого податку, не відображено обставин з приводи проведення такої перевірки.

Крім того позивач просив поновити строк на оскарження вимоги, оскільки такий був пропущений з поважних причин.

В судовому засіданні позивач пояснив, що вважає постанову незаконною так як, є невідповідність між відомостями які містяться в протоколі та відомостями в постанові, а саме рік зазначено 2018, а також при складанні протоколу його не було запрошено до кабінету посадової особи, яка його складала, йому не було роз`яснено його прав, сума накладеного стягнення визначена найвища, що передбачає дана стаття. Також, зазначив, що посадовою особою Бочарніковим О.М. , не враховано, що правопорушення можна вважати малозначним. Стаття за якою його притягнуто до адміністративної відповідальності передбачає накладення такого стягнення на посадову особу, до яких він не відноситься. Просить позовні вимоги задовольнити та визнати протиправним та скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі

У встановлений строк від відповідача відзиву на позовну заяву до суду не надійшло.

На виконання ухвали суду від 04.08.2020 року відповідачем були надіслані до суду письмові матеріали.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно положень ст. 289 КУпАП в разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З умов оскаржуваної постанови вбачається, що її винесено 19.06.2020 року та направлено на адресу позивача 26.06.2020 року. З роздруківки з сайту «Укрпошта» відправлення було вручене 02.07.2020 року, а тому суд приходить до висновку, про можливість поновлення позивачу пропущеного строку для звернення до суду з позовом щодо оскарження постанови від 19.06.2020 року для захисту своїх прав в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, основним завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними управлінських функцій.

З Постанови про накладання адміністративного стягнення від 19.06.2020 року, винесену уповноваженою особою ГУ ДПС у Київській області Бочарніковим Олександром, вбачається, що ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі 680,00 грн за порушення ч. 1 ст. 165-1 Кодексу України «Про адміністративні правопорушення» та ст. 26 «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» №2464-IV від 08.07.2010 року».

Згідно даної постанови, уповноважена особа ГУ ДПС у Київській області Бочарніков Олександр , розглянувши протокол від 19.06.2020 року № 000748/10-36-57-05/ НОМЕР_1 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення на підставі п. 4 ст. 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» № 2464-ІУ від 08.07.2010 року (акт від 08.05.2020 року № 000551/10-36-57-05/ НОМЕР_1 ) щодо ОСОБА_1 , який працює фізичною-особою підприємцем, встановив: несвоєчасне подання звітності, а саме Звіту про суми нарахованого доходу та суми нарахованого єдиного внеску за 2019 рік, чим порушено п.п.7 п.11 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» № 2464-ІУ від 08.07.2010 року.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464- IV платниками єдиного внеску - фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є платником єдиного внеску та відповідно до ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» зобов`язаний сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 вказаного Закону, єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці", та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами.

Відповідно до ч. 5 ст. 89 Закону, єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

Відповідно до ч. 2, 11, 12 ст. 9 вказаного Закону, обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом. Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Згідно ч. 1 ст. 165-1 КУпАП порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов`язкового державного соціального страхування, іншої звітності та відомостей, передбачених законами України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» і «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», порушення встановленого порядку використання та здійснення операцій з коштами Пенсійного фонду України тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п.п. 7 п. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, податковим органом здійснюється накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою.

Згідно Акту № 000551/10-36-57-05/ НОМЕР_1 про результати камеральної перевірки податкової звітності від 08.05.2020 року встановлено, що платник єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування фізична особа - підприємець ОСОБА_1 , як платник податків, не своєчасно подано Звіт про нарахування доходу та суми нарахованого внеску, а саме податковий період (рік 2019) граничний термін до 10 лютого року, що наступає за звітним періодом 10.02.2020 року. Дата фактичного подання - 13.02.2020 року.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначив про те що постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки Бочарніков О.М. під час розгляду справи не з`ясував, чи можна вважати правопорушення малозначним, жодних перевірок відносно позивача не проводились, в оскаржуваній вимозі не зазначено обставин щодо наявності акта перевірки правильності нарахування та сплати єдиного соціального внеску, не подання позивачем звітів про сплати такого податку, не відображено обставин з приводи проведення такої перевірки.

Разом з тим, відповідно до п. п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки визначено ст. 76 Податкового Кодексу України. Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

За результатами камеральної перевірки при встановленні порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 ПКУ (п. 86.2 ст. 86 ПКУ).

Отже, за результатами камеральної перевірки було встановлено порушення позивачем п.п.7 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», а саме несвоєчасне подання звітності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується - повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача - суб`єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

В ході розгляду справи відповідачем були надані належні докази, які підтверджують правомірність прийняття ним спірної постанови щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності і які спростували обставини на які посилається позивач у своєму позові.

Позивач в позові посилається на малозначності правопорушення та не врахування даної обставини відповідачем, але дана обставина не може бути визнана як порушення процедури притягнення до адміністративної відповідальності позивача.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, однак звільнення від адміністративної відповідальності з підстав малозначності адміністративного правопорушення є правом особи яка вирішує справу, а не обов`язком.

В судовому засіданні позивач зазначив, що його не було запрошено до кабінету на час розгляду по складанню протоколу про адміністративне правопорушення, при цьому ним зазначено, що він з`явився на засідання і як вбачається з протоколу (який був наданий відповідачем на виконання ухвали суду) позивач особисто зазначив, що «другий примірник протоколу від 19.06.2020 року отримав. При складанні зазначеного протоколу його ознайомлено з його конституційними правами» також зазначена дата: 19.06.2020 року та підпис. Даний факт не заперечувався позивачем у судовому засіданні.

Також, в матеріалах справи позивачем до позовної заяви додано лист Головного управління ДПС у Київській області № 18346/ФОП/10-36-57-05 від 05.06.2020 року згідно якого позивача було викликано до Васильківського управління ГУ ДПС у Київській області для складання протоколу про адміністративне правопорушення за адресою: м. Фастів, вул. Київська, 28, кабінет №24 19.06.2020 року о 10.30 год. Як встановлено в судовому засіданні позивач з`явився на засідання.

Таким чином, оцінюючи у сукупності обставини у справі, характер виявленого порушення, наведені сторонами докази, суд приходить до висновку, що адміністративне стягнення щодо позивача накладено правомочним органом, який має право розглядати такі правопорушення та у межах санкції статті 165-1ч. 1КУпАП, обставини щодо виявленого ним порушення в справі підтверджені належними доказами, а тому підстав для скасування постанови уповноваженої особи відповідача від 19.06.2020 року про накладення адміністративного стягнення щодо позивача судом не вбачається.

Згідно п.1 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

Керуючись ст. 2,8,9,72-77,162,241-246,250,262,286,292,295 КАС України, на підставі ст. 19 Конституції України, ст.7,9,165-1 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ідент.номер: НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 , до Головного управління державної податкової служби у Київській області, місцезнах.: код ЄДРПОУ 0015622, Київська область, м. Фастів, вул. Київська, 28, каб. 24, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушеннязалишити без задоволення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня складання повного тексту рішення за правилами, встановленими в ст. 286, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 04.09.2020 року.

Головуючий суддя Г.В. Соловей