Справа № 640/20284/19
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 серпня 2020 року м. Київ № 640/20284/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області (далі відповідач, ГУНП в Київській області), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» № 2197 від 08 жовтня 2019 року в частині звільнення зі служби в поліції старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області «По особовому складу» № 550 о/с від 18 жовтня 2019 року про звільнення зі служби в поліції старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 ;

зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області сплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відносно нього неправомірно було призначено та проведено службове розслідування, що в подальшому стало незаконною підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції. Позивач звертає увагу на те, що є безпідставними посилання відповідача на те, що він неналежним чином контролював своїх підлеглих, не проводив службове розслідування та не списав бланк суворої звітності. Він наполягає на тому, що затриманий правоохоронними органами співробітник Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області сержант поліції ОСОБА_2 не являвся його підлеглим та він не мав службових обов`язків пов`язаних із контролем за діями затриманого.

На переконання позивача, прийняття рішення суб`єктом владних повноважень про його звільнення зі служби в поліції прийняте на основі рішення про наявність в його діях порушень службової дисципліни, суть якого не відповідає дійсним обставинам справи та прийняте з порушенням норм діючого законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Вказаною ухвалою відповідачу надано термін протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для надання відзиву на позовну заяву, який подається до суду разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його заперечення. Крім того, відповідача вказаною ухвалою зобов`язано подати належним чином засвідчені копії матеріалів та висновку службового розслідування за фактом затримання поліцейського СРПП № 4 Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області сержант поліції Грабовського А.В.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що в діях старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог норм Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України, Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України, що виразилися у неналежному контролі за діями дільничних офіцерів поліції, не списанні бланку суворої звітності, що призвело до не проведення службового розслідування з даного приводу. Вказані порушення стали можливими у зв`язку з особистою недисциплінованістю, низькими морально-діловими якостями окремих працівників поліції та через неналежний контроль за діями підлеглих з боку керівництва Фастівського відділення поліції.

У відповіді на відзив на позовну заяву позивач надає спростування окремих позицій відповідача та просить прийняти до уваги його доводи у даній справі та задовольнити заявлені ним вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.08.2020 заяву про уточнення позовних вимог, подану 25.08.2020, повернуто позивачу без розгляду.

Враховуючи предмет і підстави позову, а також положення статей 12, 257, 262 КАС України, суд розглядає адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Майор поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 освіта вища, уродженець Тернопільської області, проходив службу в ОВС України з 17.06.1997 по 06.11.2015, в Національній поліції України з 07.11.2015, а з 15.04.2016, відповідно до наказу ГУНП в Київській області «По особовому складу» № 166 о/с від 15.04.2016 обіймав посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

03.10.2019 до Головного управління Національної поліції в Київській області з Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області надійшла інформація про затримання співробітниками СБУ та ДБР поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0001171, внесеного до ЄРДР 20.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.

У ході проведення службового розслідування встановлено, що 17.08.2019 відповідно до Книги нарядів Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області поліцейський сектору реагування патрульної поліції № 1 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області старший сержант поліції ОСОБА_3 , спільно із інспектором сектору реагування патрульної поліції № 1 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Ващенком Антоном Анатолійовичем, у однострої, із засобами індивідуального захисту та вогнепальною зброєю, на службовому автомобілі марки «Renault Duster» номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), заступили на службу по здійсненню превентивних заходів та дотримання Правил дорожнього руху і законності на території Фастівського району Київської області.

Того ж дня, рухаючись по вул. Соборній в м. Фастів Київської області, працівниками поліції за допомогою проблискових маячків та звукового сигналу було зупинено автомобіль марки «Skoda Octavia» номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_4 .

За наслідками зупинки вказаного автомобіля, працівниками поліції стосовно водія - ОСОБА_4 17.08.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 058050, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та вилучено водійське посвідчення серії НОМЕР_3 .

Разом з тим, у ході складання вказаного протоколу, невстановлений досудовим розслідуванням працівник поліції запропонував ОСОБА_4 звернутися до ОСОБА_2 , для вирішення питання щодо повернення посвідчення водія.

Надалі, після закінчення чергування, протокол серії ДПР18 № 058050, складений відносно ОСОБА_4 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, було передано для подальшої реалізації відповідно до Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395.

Наступного дня, а саме 18.08.2019 знаходячись у м. Фастів, ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_2 .

У ході телефонної розмови у ОСОБА_2 виник умисел спрямований на вимагання та одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_4 для себе та третіх осіб, шляхом використання свого службового становища, у зв`язку із чим він призначив останньому зустріч біля навчального закладу № 4.

Продовжуючи свої злочинні дії та використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, виконуючи роль посібника та діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням службовими особами Фастівського ВП ГУНП в Київській області, ОСОБА_2 повідомив ОСОБА_4 , що за повернення посвідчення водія йому та іншим особам необхідно передати грошові кошти в сумі 10 200,00 грн.

ОСОБА_4 побоюючись реальної погрози позбавлення його посвідчення водія, що призведе до звільнення його з роботи, погодився на висунуті протиправні миги ОСОБА_2

01.10.2019 близько 13 год. 00 хв., ОСОБА_2 знаходячись на привокзальній площі у м. Фастів, зустрівся із знайомим ОСОБА_4 ОСОБА_5 , який під час усної розмови повідомив ОСОБА_2 що він привіз частину неправомірної вигоди в сумі 5 000,00 грн. за повернення ОСОБА_4 посвідчення водія, а решту в сумі 7 000,00 грн. зможе привезти лише наступного дня.

02.10.2019 близько 17 год. 00 хв., ОСОБА_2 знаходячись на привокзальній площі у м. Фастів, знову зустрівся із ОСОБА_5 та після одержання на свою вимогу другої частини неправомірної вигоди в сумі 5 000,00 грн. висунув останньому нову вимогу щодо необхідності надання додаткових грошових коштів в сумі 4 500,00 грн. за прискорення повернення ОСОБА_4 посвідчення водія, але у разі надання йому тимчасового дозволу виданого ОСОБА_4 працівниками патрульної поліції взамін на вилучене посвідчення водія, на що ОСОБА_5 погодився.

03.10.2019 близько 17 год. 40 хв., ОСОБА_2 знаходячись у м. Фастові на привокзальній площі, на свою вимогу одержав від ОСОБА_5 тимчасовий дозвіл серії ПК № 255885 виданий на ім`я ОСОБА_4 , грошові кошти в сумі 5 000,00 грн., і повідомив що йому необхідно поїхати та забрати посвідчення водія та наказав останньому зачекати 15 хвилин, після чого поїхав на транспортному засобі в невідомому напрямку.

Того ж дня, близько 18 год. 00 хв. ОСОБА_2 повернувся та надав ОСОБА_5 посвідчення водія серії НОМЕР_3 , видане на ім`я ОСОБА_4 , після чого працівниками ГВ БКОЗ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, спільно з працівниками прокуратури м. Києва та Територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_2 було затримано в порядку ст. 208 КПК України під час чого в останнього було вилучено частину неправомірної вигоди в сумі 1 000,00 грн.

04.10.2019 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м. Києва (справа № 752/20722/19, провадження по справі № 1-кс/752/987319) встановлено, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відхилено, ОСОБА_2 звільнено з-під варти в залі суду.

У той же час, 03.10.2019 до ГУНП в Київській області з Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області надійшла інформація про затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 .

З метою з`ясування всіх обставин, відповідно до ст. ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом ГУНП в Київській області «Про призначення службового розслідування» від 04.10.2019 № 2181 призначено службове розслідування за інформацією щодо затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 та створено дисциплінарну комісію, якій доручено провести службове розслідування.

За результатами службового розслідування за фактом затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 підготовлено дисциплінарною комісією та затверджено начальником ГУНП в Київській області полковником поліції ОСОБА_6 . Висновок службового розслідування за фактом затримання поліцейського СРПП № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 від 07.10.2019.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 08.10.2019 № 2197 за порушення службової дисципліни, статті 3, пункту 1 статті 8, пункту 3 статті 11, підпунктів 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 3 розділу XIV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, що виразилося у неналежному контролі за діями дільничних офіцерів поліції, несписанні бланку суворої звітності, що призвело до не проведення службового розслідування з даного приводу, старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 наказано звільнити зі служби в поліції.

З цим наказом позивач був ознайомлений 10 жовтня 2019, що підтверджується відміткою на його тексті. Також, позивачем в наказі № 2197 зроблено запис «З наказом ознайомлений, зі змістом не згоден» 10.10.2019.

18 жовтня 2019 року відповідачем було видано наказ № 550 о/с, яким відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» позивача було звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77, « 21» жовтня 2019 року. Підстава: наказ відповідача від 08.10.2019 № 2197.

З вказаним наказом позивач був ознайомлений 21.10.2019 під підпис, що підтверджується відміткою на його тексті.

Не погоджуючись з прийнятими наказами, позивач звернувся з позовом до суду про визнання їх протиправними та скасування, а також стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з вимогами статті 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до вимог частини першої статті 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Вимогами частини другої статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до вимог пункту шостого частини першої статті 77 Закону № 580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як убачається з частини другої статті 77 Закону № 580-VIII, днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

День звільнення вважається останнім днем служби (ч. 3 ст. 77 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

По умовам статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: 1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; 2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; 3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно із статтею 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту встановлено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Статтею 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

По умовам статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

З викладеного слідує, що одним із обов`язків поліцейського є дотримання службової дисципліни, яка полягає, у дотриманні поліцейським норм чинного законодавства, неухильному виконанні вимог Присяги поліцейського, статутів і наказів начальників.

Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого на поліцейського може бути накладено дисциплінарне стягнення, у тому числі, звільнення із служби в поліції, яке є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Накладення дисциплінарного стягнення на особу здійснюється лише за результатами проведення службового розслідування щодо такої, в рамках якого з`ясовуються всі обставини відповідного дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що наказом № 2197 від 08.10.2019 до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, на підставі якого відповідачем було видано наказ № 550 о/с від 18.10.2019 про звільнення позивача із служби в поліції.

Зі змісту наказу № 2197 від 08.10.2019 вбачається, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції стало те, що 03.10.2019 до Головного управління Національної поліції в Київській області з Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області надійшла інформація про затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції Грабовського А.В.; під час проведення службового розслідування інформація щодо затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 підтвердилась, а у діях окремих працівників ГУНП в Київській області встановлено порушення службової дисципліни та законодавства України.

Згідно із п. 3 наказу № 2197 від 08.10.2019 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, статті 3, пункту 1 статті 8, пункту 3 статті 11, підпунктів 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 3 розділу XIV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, що виразилося у неналежному контролі за діями дільничних офіцерів поліції, несписанні бланку суворої звітності, що призвело до не проведення службового розслідування з даного приводу.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Згідно із п. 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

По умовам п. 2 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу II Порядку № 893).

Відповідно до п. 1 розділу IV Порядку № 893, уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: контролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового розслідування; розглядає клопотання про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, скарги на їх дії або бездіяльність, за наявності підстав змінює склад дисциплінарної комісії; у разі відсутності повноважень на залучення до проведення службового розслідування представників інших органів (підрозділів, закладів, установ) поліції звертається до старших прямих керівників з клопотанням про включення до складу дисциплінарної комісії працівників цих органів (підрозділів, закладів, установ) поліції; приймає рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією на відкритому засіданні; підписує запити до інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності з метою збирання матеріалів, необхідних для проведення службового розслідування; розглядає висновок за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування) та матеріали службового розслідування; у разі незгоди із висновком службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування; у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць; затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією; при встановленні під час службового розслідування діяння, що містить ознаки кримінального або адміністративного правопорушення, уживає заходів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

За приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п. 3 розділу IV Порядку № 893).

Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

По умовам п. 2 розділу V Порядку № 893, службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 3 розділу V Порядку № 893).

У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно із п. 1 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).

Відповідно до п. 7 розділу VI Порядку № 893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника (п. 9 розділу VI Порядку № 893).

Приписами п. 1 розділу VII Порядку № 893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

У відповідності до п. 2 розділу VII Порядку № 893 наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Виконання таких дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь та звільнення зі служби в поліції, шляхом видання наказів по особовому складу покладається на підрозділи кадрового забезпечення (служби персоналу) територіальних органів поліції, установ та закладів поліції, а також ЗВО (п. 3 розділу VII Порядку № 893).

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 4 розділу VII Порядку № 893).

З аналізу наведених вище норм вбачається, що накладенню на поліцейського дисциплінарного стягнення передує чітко регламентований законодавством процес службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчиненого особою дисциплінарного проступку, визначення ступеня його тяжкості та обрання міри покарання за його вчинення.

При цьому, передбачений Дисциплінарним статутом загальний місячний строк на проведення службового розслідування дає змогу всебічно та повно надати оцінку діянням особи, щодо якої проводиться розслідування, не порушуючи її право на надання пояснень.

Наявна в матеріалах справи копія матеріалів службового розслідування містить наступні документи:

- наказ ГУНП в Київській області № 2181 від 04.10.2019 «Про призначення службового розслідування»;

- інформаційну довідку від 03 жовтня 2019 року № 95;

- акт № 2727/109/12 від 07 жовтня 2019 року про телефонний дзвінок начальникові Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області підполковнику поліції ОСОБА_7 ;

- довідку про складання в період добового чергування з 08:00 16.08.2019 по 08:00 17.08.2019 одного адміністративного протоколу серії ДПР18 № 509426 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП стосовно гр. ОСОБА_8 та про те, що адміністративний протокол стосовно ОСОБА_4 не здавався;

- журнал обліку адміністративних правопорушень;

- функціональні обов`язки старших дільничних офіцерів поліції сектору превенції Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області, затверджені начальником Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_7 від 15.01.2019;

- пояснення поліцейських, в т.ч. й позивача;

- висновок службового розслідування за фактом затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 , затверджений начальником ГУНП в Київській області полковником поліції Нєбитовим А.А. 07.10.2019;

- наказ ГУНП в Київській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» № 2197 від 08.10.2019.

Також, до матеріалів справи додано копію матеріалів особової справи позивача, яка містить наступні документи:

- послужний список ОСОБА_1 особистий № (М-028;

- характеристику зі школи;

- службову характеристику з військової частини НОМЕР_4 ;

- характеристику на члена селянської спілки «Урожай» ОСОБА_1 ;

- характеристику з виконкому сільської ради;

- подання (8 шт.);

- нагородний лист;

- витяг з наказу ГУНП в Київській області «По особовому складу» № 1 о/с від 07.11.2015;

- витяг з наказу ГУНП в Київській області «По особовому складу» № 166 о/с від 15.04.2016;

- витяг з наказу ГУНП в Київській області «По особовому складу» № 550 о/с від 18.10.2019;

- наказ ГУНП в Київській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» № 2197 від 08.10.2019;

- розписку позивача про отримання ним трудової книжки та військового квитка;

- довідку, складену на майора поліції ОСОБА_1 від 08.11.2019;

- копія трудової книжки № НОМЕР_5 .

Одночасно суд звертає увагу, що в матеріалах службового розслідування містяться відібрані письмові пояснення співробітників Васильківського ВП ГУНП в Київській області, зокрема, ОСОБА_9 від 04.10.2019, ОСОБА_10 від 04.10.2019, ОСОБА_11 від 07.10.2019, ОСОБА_12 від 03.10.2019, ОСОБА_3 від 07.10.2019, ОСОБА_13 від 07.10.2019.

Проте, перелічені документи безпосереднього не стосуються позивача, оскільки не підтверджують вчинення ним протиправних дій як особою, щодо якої проводилося розслідування.

Крім того, в ході службового розслідування було складено акт № 2727/109/12 від 07.10.2019 стосовно телефонного дзвінка начальникові Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області підполковнику поліції ОСОБА_7 , з пояснень якого вбачається, що про факт затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 , у рамках кримінального провадження № 0001171, внесеного до ЄРДР 20.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, йому стало відомо від працівників підпорядкованого підрозділу поліції, так як він відповідно до наказу Головного управління від 30.09.2019 № 507 о/с перебуває у черговій відпустці за 2019 рік з 02 до 22.10.2019. Також, ОСОБА_7 повідомив що ним вживаються всі необхідні заходи щодо зміцнення службової дисципліни у підрозділі.

Поряд з цим, матеріали службового розслідування містять пояснення позивача від 07.10.2019 (заповнений ним особисто бланк), в яких останній повідомив, що до нього звертався ОСОБА_2 та запитував яка процедура повернення посвідчень водія громадянам, стосовно яких складено адміністративні матеріали за ст. 130 КУпАП, на що він відповів, що тільки через рішення суду.

Пунктом 2 розділу IV Порядку № 893 передбачені права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а саме: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Позивач наголошує на тому, що він не був ознайомлений з наказом про призначення службового розслідування, з матеріалами службового розслідування та його висновками. Ані усних, ані письмових пояснень у нього ніхто не відбирав. З правами поліцейського, під час проведення службового розслідування ознайомлений не був.

Відповідачем дані твердження ніяким чином не спростовано, що свідчить про те, що позивач не був повідомлений про початок службового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що позивач з метою ознайомлення з матеріалами та висновками службового розслідування, за наслідками якого його звільнено зі служби в поліції, прибув до ГУНП в Київській області.

Не отримавши такі матеріали та висновок службового розслідування для ознайомлення, позивачем 11.10.2019 через відділ документального забезпечення ГУНП в Київській області був поданий запит про направлення на його адресу належним чином завірені копії висновку та матеріалів службового розслідування інформації щодо затримання поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 .

На час звернення позивача до суду, такі матеріали йому не надходили.

У матеріалах службового розслідування міститься заповнений позивачем бланк пояснень, в якому не заповнено графу щодо особи (посада, звання, прізвище, ініціали особи, яка отримує пояснення), яка їх відібрала.

Наведене свідчить, що пояснення позивача, наявні в матеріалах службового розслідування, не можуть вважатися такими, що були відібрані відповідно до вимог Порядку № 893.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що службове розслідування проведено без повного та всебічного з`ясування всіх обставин, що стали підставою його призначення та з порушенням порядку проведення службового розслідування, що унеможливлює використання висновку для прийняття рішення про дисциплінарну відповідальність позивача.

Тобто, під час проведення службового розслідування відповідачем було порушено порядок його проведення.

Як зазначалося вище, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами.

Оскільки судом встановлено, що про початок та хід службового розслідування ОСОБА_1 повідомлено не було, звернутися до відповідача із рапортом щодо ознайомлення з висновком службового розслідування він також не мав можливості, а отже й ознайомлений з ним не був.

Дана обставина підтверджується матеріалами службового розслідування.

З матеріалів службового розслідування вбачається, що в провадженні ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, перебуває кримінальне провадження, внесене 20.08.2019 до ЄРДР за № 0001171, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

03.10.2019 працівниками ГВ БКОЗ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, спільно з працівниками прокуратури м. Києва, за адресою: АДРЕСА_1 , затримано ОСОБА_2 під час отримання останнім третьої частини неправомірної вигоди від громадянина ОСОБА_5 , знайомого ОСОБА_4 , у сумі 5 000,00 грн. (перша та друга частини неправомірної вигоди по 5 000,00 грн.), за ненаправлення до суду адміністративного протоколу, за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та повернення посвідчення водія.

Того ж дня, працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_2 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

04.10.2019 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.

В матеріалах справи відсутні відомості про повідомлення ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, про застосування відносно нього запобіжного заходу, усунення його від виконання службових обов`язків шляхом відсторонення від посади.

Крім того, однією з причин накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення було неналежний контроль за діями дільничних офіцерів поліції та несписання бланку суворої звітності, що призвело до непроведення службового розслідування з даного приводу.

В зв`язку з цим, позивач 10.10.2019 рапортом через канцелярію звернувся до керівника Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області про дозвіл на отримання його функціональних обов`язків, наказів про закріплення територій обслуговування та закріплення дільничних інспекторів поліції.

У відповідь на вимогу позивача, Фастівським ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області за підписом т.в.о. начальника майора поліції Дмитрухи Р.І. у листі від 10.10.2019 вих. № 5818/109/1004/1/01-19 повідомлено, що у Фастівському ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області згідно Книги наказів начальника Васильківського ВП ГУНП в Київській області (інв. № 11), яка розпочата з 09.11.2015 по дату надання вказаної відповіді наказ про закріплення за старшими дільничними офіцерами поліції Фастівського ВП дільничних офіцерів поліції відсутній.

З дослідженого наказу Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області «Про закріплення відповідальних» № 145 від 12.09.2019 вбачається, що за старшим дільничним офіцером поліції майором поліції ОСОБА_1 закріплена поліцейська дільниця № 7, яка включає наступні населенні пункти: смт. Борова вулиці: Пушкіна, Фастівська, Вишнева, Г. Сковороди, Фрунзе, Польова, Калініна, Миру, Київська, Шевченка, Рози Люксембург, Соколова, Володарського, Васильківська, Іванкова; с. Мотовилівка; с. Велика Мотовилівка; с. Оленівка; с. Мотовилівська Слобідка; хутір Тарасенки; с. Вишняки.

Дільничних офіцерів поліції за старшим дільничним офіцером поліції Фастівського ВП майором поліції ОСОБА_1 не закріплено.

Таким чином, наявні в матеріалах справи лист Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області від 10.10.2019 вих. № 5818/109/1004/1/01-19, наказ Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області «Про закріплення відповідальних» № 145 від 12.09.2019 та функціональні обов`язки старших дільничних офіцерів поліції сектору превенції Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області, затверджені начальником Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_7 від 15.01.2019 підтверджують факт відсутності підлеглих у позивача.

Отже, затриманий правоохоронними органами співробітник Фастівського ВП не являвся підлеглим ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність службових обов`язків пов`язаних із контролем за діями затриманого.

Оскільки затримано поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Фастівського ВП Васильківського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_2 , а тому саме його дії в даному випадку підлягають перевірці, натомість застосування відповідачем дисциплінарного стягнення стосовно старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 за неналежний контроль за діями дільничних офіцерів поліції є протиправним.

Стосовно несписання бланку суворої звітності, що призвело до непроведення службового розслідування з даного приводу, суд зазначає, що по матеріалам службового розслідування позивач постанову серії БР № 781274 отримував у 2017 році і на прохання членів дисциплінарної комісії, надати вказану постанову, ні ОСОБА_12 , ні ОСОБА_1 не змогли.

З приводу виявленого дисциплінарною комісією факту несписання позивачем бланку суворої звітності (факту виявлення дисциплінарного проступку), суд зазначає, що відповідно до п. 3 розділу XIV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10.11.2015 за № 1408/27853, про виявлення зіпсованих бланків (механічні пошкодження, друкарський брак) доповідається керівнику відповідного підрозділу.

Зіпсовані, повернуті або такі, що мають друкарський брак, бланки протоколів, постанов та тимчасових дозволів знищуються та списуються з обліку відповідно до акта щомісячного списання бланкової продукції.

На підставі акта щомісячного списання бланкової продукції до електронного журналу вносяться дані щодо їх зняття з обліку.

У разі виявлення втрати бланків протоколів, постанов і тимчасових дозволів проводяться службові розслідування.

Отже, на час проведення службового розслідування, постанова серії БР № 781274 списана не була, службове розслідування за даного приводу не проводилося.

Разом з тим, суд звертає увагу на визначені статтею 21 Дисциплінарного статуту строки застосування дисциплінарних стягнень.

По умовам вказаної статті, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Таким чином, застосування дисциплінарного стягнення в 2019 році за дисциплінарний проступок, вчинений у 2017 році, не відповідає вимогам статті 21 Дисциплінарного статуту, а тому, застосування відповідачем дисциплінарного стягнення стосовно старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 за несписання бланку суворої звітності, що призвело до непроведення службового розслідування з даного приводу, є протиправним.

Таким чином, відповідачем не доведено, що в нього були підстави для проведення службового розслідування та вирішення питання щодо застосування або не застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

Крім того, Верховний Суд України дійшов висновку про те, що підставами захисту порушеного права звільненої особи може бути не лише звільнення без законних підстав, а й порушення порядку його проведення.

Враховуючи відсутність судового рішення, яким позивача було б визнано винним у вчиненні кримінального злочину, суд оцінює оскаржувані накази виключно у розрізі питань доведеності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, дотримання відповідачем процедури службового розслідування та порядку подальшого звільнення.

Згідно з вимогами частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, посадові особи органу державної влади зобов`язані діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки при реалізації своїх владних повноважень.

Згідно з вимогами частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин суд дійшов висновку, що в даному випадку матеріалами справи підтверджується порушення суб`єктом владних повноважень порядку проведення службового розслідування, а саме, неповідомлення позивача про призначення службового розслідування; порушення порядку його проведення та неознайомлення позивача з висновком службового розслідування.

Таким чином, суд приходить до висновку про протиправність та скасування оскаржуваних наказів відповідача № 2197 від 08.10.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» в частині звільнення позивача та № 550 о/с від 18.10.2019 «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_14 .

Скасування судом спірних наказів має наслідком поновлення позивача на вказаній посаді, яку він займав до звільнення з наступного дня після звільнення, тобто з 22.10.2019, оскільки день звільнення є останнім днем роботи на вказаній посаді.

Пунктами 3 статті 371 Кодексу адміністраьтивного судочинства України передбачено, що негайно виконуються постанови суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

За таких обставин суд вважає за необхідне допустити рішення до негайного виконання у частині поновлення позивача на посаді.

Стосовно вимоги позивача про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Київській області сплатити йому середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок № 100).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно пункту 5 Порядку №100 вбачається, що основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом першим пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника.

Пунктом 8 Порядку № 100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Як вбачається з довідки про доходи від 11.11.2019 №750, заробітна плата за серпень, вересень 2019 року (два місяці які передують місяцю, в якому звільнено позивача) становила 12 687,91 грн., відповідно. Виходячи з того, що у серпні-вересні 2019 року було відпрацьовано 61 календарний день, середньоденне грошове забезпечення позивача становить 409,76 грн.

Розраховуючи середньоденний заробіток, судом враховано, що в довідці про заробітну плату позивача зазначено, що середній заробіток має розраховуватись, виходячи з кількості календарних днів.

Період вимушеного прогулу з 21.10.2019 (з дня наступного за днем звільнення) по 31.08.2020 (прийняття судом рішення) склав 316 календарних дні, відповідно сума вимушеного прогулу 131 456,00 грн.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідачем, у порушення приписів частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, не надано належних, у розумінні статей 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України, доказів, які б підтверджували правомірність прийняття ним оскаржуваних рішень.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Враховуючи вищевикладене, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки спір вирішено на користь сторони, звільненої від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», а також за відсутності витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Таким чином рішення суду в частині стягнення на користь позивача заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 12 687,91 грн., слід звернути до негайного виконання.

Керуючись ст. ст. 2, 5-11, 72-77, 90, 139, 241-246, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_6 ) до Головного управління Національної поліції в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15; ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» № 2197 від 08 жовтня 2019 року в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а саме в частині накладення на майора поліції ОСОБА_1 , старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області «По особовому складу» № 550 о/с від 18 жовтня 2019 року про звільнення зі служби в поліції старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 22 жовтня 2019 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 131 456,00 грн (сто тридцять одна тисяча чотириста п`ятдесят шість гривень 00 коп.).

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді допустити до негайного виконання.

Рішення в частині присудження виплати заробітної плати у межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко