Справа № 480/5038/19
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2020-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2020 р. Справа № 480/5038/19

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Гелети С.М., розглянувши у порядку спрощеного провадження в письмовому порядку в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі - відповідач, УДАБК СМР) про визнання протиправним та скасування припису від 29.07.2019 № 82 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; скасування постанови від 06.08.2019 № 37 про адміністративне правопорушення та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами позапланової перевірки, про яку позивач не була повідомлена, відносно ОСОБА_1 складено акти про не допуск до перевірки, за результатами яких винесено припис про усунення недоліків шляхом допуску перевіряючи, а також протокол про адміністративне правопорушення. Без повідомлення позивача 06.08.2019 відповідачем було притягнуто її до відповідальності та накладено штраф у розмірі 6800,00 грн. Позивач не погоджується із такими рішеннями, оскільки про проведення позапланової перевірки позивач не була повідомлена належним чином, а усі матеріали перевірки складені без її участі, про час та місце розгляду справи вона не повідомлялася.

Відповідач у відзиві на позов просить відмовити в задоволенні позовних вимог, зазначає, що позивач не допустила до перевірки посадових осіб, про що складено відповідні акти, а тому вважає, що спірний припис та постанова прийняті законно та обґрунтовано. Всі матеріали були направлені через поштове відправлення у зв`язку із тим, що позивач не отримала ні акт, ні припис, ні спірні рішення.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 06.12.2019 позовну заяву було повернуто позивачу, враховуючи порушення правил об`єднання позовних вимог у зв`язку із порушенням правил предметної підсудності, враховуючи те, що вимога про оскарження постанови про адміністративне правопорушення належить до виключної компетенції місцевого загального як адміністративного суду. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.02.2020 ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 06.12.2019 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції у зв`язку із поєднанням в позові вимог, одна з яких підсудна окружному адміністративному суду. Ухвалою від 31.03.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою суду від 30.06.2020 у відповідача витребувано повторно додаткові документи.

При вирішенні справи по суті, суд враховував граничні строки реалізації сторонами справи процесуальних прав під час дії карантину, встановлені Кабінетом Міністрів України, зокрема щодо строків надання сторонами по справі заяв по суті спору. Позивач правом надання відповіді на відзив не скористалася, будь-яких клопотань не надала. Від відповідача також будь-яких клопотань чи додаткових пояснень суду надано не було.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд задовольняє позовні вимоги, виходячи із наступного.

Позивач є власником житлової квартири АДРЕСА_1 згідно договору від 05.05.1992р.

25.07.2019 відповідачем було винесено наказ про проведення позапланової перевірки № 127-ОД щодо виконання позивачем вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 78 від 08.11.2018 на об`єкті «Виконання будівельних робіт з будівництва двох гаражів розташованих біля будинку за номером АДРЕСА_2 в період з 25.07.2019 по 02.08.2019, про що 25.07.2019 відповідачем складено направлення для планового (позапланового) заходу № 82, строк дії якого визначено з 26.07.2019 по 02.08.2019.

За наслідками позапланової перевірки відповідач 26.07.2019 та 29.07.2019 склав акти № 82 та № 82/1 про недопущення посадових осіб відповідача на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій якими встановлені порушення пункту 1 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

29.07.2019 відповідач виніс припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 82, в якому відображено, що позивач не допустила посадових осіб відповідача до об`єкта перевірки, позивач відмовилась від отримання копії направлення для проведення позапланової перевірки, а тому зобов`язано позивача усунути порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадових осіб відповідача на об`єкти будівництва, що знаходяться біля будинку за номером АДРЕСА_2 з терміном виконання - 10 робочих днів.

29.07.2019 за наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення № 82 відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст.ст. 254, 255 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 18842 КУпАП, та визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 06.08.2018 року о 14 год. 00 хв.

06.08.2019 відповідач виніс постанову № 37 по справі про адміністративне правопорушення, якою встановлено, що позивач 26.07.2019 року та 29.07.2019 року не допустила посадових осіб відповідача для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та відмовилась від отримання копії направлення для проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, а відтак на неї накладено штраф в сумі 6800,00 грн., за адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 статті 18842 КУпАП.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 533, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п. 14 Порядку суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 ч. З ст. 41 Закону передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження та заперечення до акта перевірки.

Даний висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного суду, викладеною в постанові від 18.11.2019 по справі № 400/2866/18

Статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" N 3038-VI від 17.02.2011 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п.7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. А суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: в свою чергу допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.(п.11,14 Постанови №553).

Відповідно до п. 12 Постанови №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, крім іншого, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Доказів того, що позивач належним чином була повідомлена про проведення перевірки з 25.07.2019 по 02.08.2019, а також повідомлення позивача про те, що саме 26.07.2019 та 29.07.2019 буде проводитися перевірка матеріали справи не містять, не надано доказів розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку, чим порушуються вимоги Порядку №553.

Однак матеріалами справи не підтверджується, що відповідач в установленому порядку до початку проведення перевірки надіслав повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) із інформацією про факт початку проведення позапланового заходу, відповідачем не надано доказів того, що така інформація в установлений строк була розміщена на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю, що є порушенням вимог вищезазначеного Порядку.

Враховуючи вищевикладене, матеріалами справи не підтверджується, що позивач була завчасно належним чином повідомлена про початок проведення 26.07.2019 позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою її зареєстрованого місця проживання, а саме АДРЕСА_3 в період з 26.07.2019 по 02.08.2019.

Крім того, досліджуючи правомірність винесеного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2019 №82, судом враховується та обставина, що вимоги зазначеного припису взагалі суперечать змісту наказу від 25.07.2019 №127ОД та направленню від 25.07.2019 № 82.

Так, приписом від 29.07.2019 відповідач вимагає усунути порушення, зазначені в актах від 26.07.2019 №82 та від 82/1 від 29.07.2019, а саме допустити до перевірки інспекторів в термін 10 робочих днів. Таким чином граничний термін виконання такого припису від 29.07.2019 (день винесення такого припису) є 12.08.2019 включно. Натомість наказом від 25.07.2019 керівником встановлено граничний термін проведення перевірки 02.08.2019, що також зазначено і у направленні. Матеріалами справи не підтверджується, що термін дії позапланової перевірки було продовжено в установленому порядку. Таким чином визначення строків поза межами дії наказу і направлення відповідача є необґрунтованим та безпідставним.

Стосовно винесення постанови про адміністративне правопорушення, суд зазначає наступне.

Позивач звертав увагу суду на ту обставину, що ним було отримано довідку Сумської дирекції АТ «Укрпошта» від 02.12.2019 року № 03-21/1 - 392, яка свідчить про те, що поштове відправлення відповідача 450, як доказ направлення 30.07.2019 року складених відповідачем актів №82 та № 82/1, протоколу № 82 та протоколу № 82, які позивач не отримувала, поштове відправлення повернуто адресату «за закінченню терміну зберігання».

Таким чином відповідач не забезпечив право участі позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення, не повідомив в установленому порядку про час та місце. Наданий лист від 30.07.2019 №350/29.01-12 не свідчать про те, що позивач отримала відповідне письмове повідомлення до дня розгляду справи. Надані квитанції та опис вкладення свідчить про факт направлення позивачу документів, але не підтверджують отримання такого листа позивачем до 06.08.2019 до 14-00 , тобто час призначення до розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Так, провадження в справах про адміністративні правопорушення врегульовано розділом IV КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

Згідно статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В даному випадку, позивач не була взагалі повідомлена про розгляд справи, не була присутня, у зв`язку із чим позивачу під час розгляду адміністративної справи не були роз`яснені її права, була позбавлена права знайомитися з усіма матеріалами справи, давати пояснення по справі, не була ознайомлена зі спірною постановою.

З огляду на викладене, під час судового розгляду встановлено, що при оформленні матеріалів адміністративної справи та винесенні оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, відповідачем порушено ряд процесуальних вимог при провадженні в справі, а саме, ст.ст 268, 279, 280 КУпАП - право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності: дача пояснень, заявлення клопотань, обґрунтування заперечень, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підготовка та подання відповідних доказів, отримання правової допомоги.

На підставі викладеного, відповідачем порушено процедуру притягнення до адміністративної відповідальності, тобто, при винесенні оскаржуваної постанови не було дотримано вимоги КУпАП, у зв`язку із чим вимоги позивача підлягають задоволення шляхом скасування спірної постанови.

Даний висновок суду узгоджується із правовою позицією Другого апеляційного адміністративного суду, викладеною в постанові від 25.04.2019 по справі №589/2918/17

Враховуючи задоволення позовних вимог, у відповідності до ст. 139 КАС України, позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають відшкодуванню сума судового збору, сплачена при зверненні до суду.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 194, 241 - 246, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис від 29.07.2019 № 82 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил

Скасувати постанову від 06.08.2019 № 37 про адміністративне правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (м.Суми, вул..Воскресенська,8а, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 ,і.к. НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 420,40 грн., сплачений квитанцією № 5 від 05.12.2019.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 04.09.2020

Суддя С.М. Гелета