Справа № 320/1423/19
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2020-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1423/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

01 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АСКАНІЯ-ФЛОРА» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено.

03.10.2019 ГУ ДФС у Київській області вперше звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, яку було повернуто скаржнику ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року, з підстав не сплати судового збору.

14.08.2020 відповідач, вдруге звертається до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, до якої додане платіжне доручення про сплату судового збору та клопоче про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до суду з апеляційною скаргою, просить поновити такий строк.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статтям 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), виходячи з наступного.

Правовими положеннями пункту 1 частини 2 статті 295 КАС України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 14.08.2020, тобто з пропуском строку на оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року, апелянт просить поновити пропущений строк на подання апеляційної скарги. Як на поважну причину пропуску строку скаржник посилається на відсутність бюджетних асигнувань для сплати судового збору на момент подачі первинної апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи та заявлене клопотання про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги, суд приходить до висновку, про неможливість його задоволення, через недоведеність та необґрунтованість, з огляду на наступне.

Заявником, у своєму клопотанні не зазначено жодних належних доказів та не наведено жодних причин, які підтверджували б неможливість усунути недоліки первинної апеляційної скарги, або звернутись з повторною без зайвих зволікань та в найкоротші строки.

При цьому, суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Крім того, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в ухвалах Верховного суду від 03.07.2020 по справах № 160/878/19, № 808/1536/18 та № 280/4337/18.

Також, суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до пункту 1 частини 2 статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, а також сплати судового збору.

Отже, апелянтом не наведено належного та достатнього обґрунтування та не надано жодного належного доказу, що унеможливило останнього подати у встановлений адміністративним судочинством термін апеляційну скаргу.

Окрім того, статтею 295 КАС України встановлено присічний строк на апеляційне оскарження судових рішень суб`єктами владних повноважень незалежно від поважності причин пропуску строку, натомість не встановлює можливість не застосування до таких суб`єктів строку на апеляційне оскарження судових рішень, який становить 30 днів, а так само не встановлює наявність у суб`єктів владних повноважень безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у суду обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в ухвалі Верховного суду від 01.10.2019 по справі № 826/16769/18.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Відтак, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених законодавством певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Враховуючи вище викладене, скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги необхідно надати до суду клопотання про поновленням строку на апеляційне оскарження з наведенням інших поважних, на думку апелянта, підстав для його задоволення, з відповідними доказами.

Відповідно до вимог частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 44, 295, 298 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року, залишити без руху.

Встановити строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі не усунення недоліків у вищезазначений строк скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження відповідно до норм зазначених пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Оксененко О.М.