Справа № 420/5527/19
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2020-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 вересня 2020 року

Київ

справа №420/5527/19

адміністративне провадження №К/9901/20715/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення (постанову) П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року

у справі №420/5527/19

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції України патрульної поліції в Одеській області ,

за участю третіх осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

про визнання протиправною бездіяльність, стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Одеській області (далі - ДПП УПП в Одеській області), в якому просив:

- визнати неправомірною бездіяльність відповідача, яка виразилась у невиконанні своїх службових обов`язків, а саме нереагуванні на виклик про скоєння кримінального правопорушення та невиїзд на місце скоєння кримінального правопорушення за чотири кратним викликом ОСОБА_1 , які мали місце 10 січня 2019 року у м. Одеса за адресою вул. Кримська 82.

- визнати неправомірною дією ДПП УПП в Одеській області, яка виразилась у підробці дати написання відповіді №161зі/41/13/03/03-19, у внесенні у офіційну відповідь відомостей, які не відповідають дійсності, створенні дати написання документу заднім числом.

- визнати неправомірною дією відповідача, яка виразилась у неправомірній відмові у наданні інформації на запит ОСОБА_1 від 27 лютого 2019 року та що відображено у офіційній відповіді від 05 березня 2019 року за №161зі/41/13/03/03-19.

- визнати неправомірною бездіяльність у ненаданні відповіді ДПП УПП в Одеській області у строки та спосіб, передбачені вимогами Законом України «Про звернення громадян», у порядку якого відповідач мав намір розглядати інформаційний запит ОСОБА_1 від 27 лютого 2019 року та про що сповістив офіційною відповіддю за

№161зі/41/13/03/03-19.

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 компенсацію завданих матеріальних збитків у розмірі 30 000,00 гривень, у які покладено вартість віднятого у кримінальний спосіб інструменту, 24000,00 гривень за несплачені аліменти дітям та компенсацію завданої моральної шкоди у розмірі 69000,00 грн.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду відмовлено.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року закрито провадження в частині стягнення з ДПП УПП в Одеській області компенсації збитків у розмірі 30 000 грн. та 24000 грн.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено частково: визнана неправомірною бездіяльність ДПП УПП в Одеській області, яка виразилась у невиконанні своїх службових обов`язків, а саме нереагуванні на виклик про скоєння кримінального правопорушення та невиїзд на місце скоєння кримінального правопорушення за чотири кратним викликом ОСОБА_1 , які мали місце 10 січня 2019 року у м. Одеса за адресою вул. Кримська 82, та у ненаданні відповіді у строки та спосіб, передбачені вимогами Законом України «Про звернення громадян», у порядку якого відповідач мав намір розглядати інформаційний запит ОСОБА_1 від 27 лютого 2019 року та про що сповістив офіційною відповіддю за № 161зі/41/13/03/03-19

- визнана неправомірною дія відповідача, яка виразилась у неправомірній відмові у наданні інформації на запит ОСОБА_1 від 27 лютого 2019 року та що відображено у офіційній відповіді від 05 березня 2019 року за №161зі/41/13/03/03-19,

- стягнуто з ДПП УПП в Одеській області на користь позивача компенсацію завданої моральної шкоди у розмірі 6000,00 грн. У решті позовних вимог відмовлено.

Рішенням (постановою) П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на рішення та на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року задоволено частково: зазначені судові рішення скасовано у частині вирішення адміністративного позову ОСОБА_1 до ДПП УПП в Одеській області про визнання неправомірною бездіяльність відповідача, яка виразилась у невиконанні своїх службових обов`язків, а саме нереагуванні на виклик про скоєння кримінального правопорушення та невиїзд на місце скоєння кримінального правопорушення за чотири кратним викликом ОСОБА_1 , які мали місце 10 січня 2019 року у м. Одеса за адресою вул. Кримська 82, та у частині стягнення відшкодування моральної шкоди та ухвалено у цій частині нове судове рішення.

Адміністративний позов у частині вимог ОСОБА_1 до ДПП УПП в Одеській області про визнання неправомірною бездіяльність відповідача, яка виразилась у невиконанні своїх службових обов`язків, а саме нереагуванні на виклик про скоєння кримінального правопорушення та невиїзд на місце скоєння кримінального правопорушення за чотири кратним викликом ОСОБА_1 , які мали місце 10 січня 2019 року у м. Одеса за адресою вул. Кримська, 82 залишено без розгляду, у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 щодо стягнення відшкодування моральної шкоди відмовлено.

В іншій частині судові рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року залишено без змін.

17 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою на рішення (постанову) П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року до Верховного Суду, у якій просив його скасувати, та направити справу на новий розгляд.

Під час перевірки зазначених матеріалів встановлено, що подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору. Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав, проте просить суд розстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги з огляду на відсутність коштів для його сплати. Зокрема, посилається на те, що під час дії карантину має утруднення з отриманням доходів та він є батьком п`ятьох дітей, утримання яких також потребує грошових коштів.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, скаржником не надано доказів на підтвердження свого скрутного матеріального стану, які повністю відображають розмір його доходів за попередній календарний рік.

У зв`язку з цим, відповідно до вимог статей 169, 332 КАС України, касаційну скаргу в цій частині слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків, відмовити у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Зокрема, скаржнику потрібно надати документ, з якого можна буде визначити сукупний розмір його доходу за попередній рік (а саме, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків за рік, що передує зверненню до суду, які надаються органами Державної фіскальної служби тощо), або документ про сплату судового збору.

Щодо суми судового збору слід зазначити таке.

З касаційної скарги слідує, що позивачем оскаржується постанова суду апеляційної інстанції, яка прийнята за наслідками перегляду ухвали та рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, оскільки предметом оскарження є постанова з питань правильного застосування норм процесуального права, судовий збір за подачу звернення з цією касаційною скаргою слід обчислювати виходячи з підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону «Про судовий збір».

Підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону «Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 2102 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - УК у Печерському районі /Печерський район/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Символ звітності банку - 207

Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 2 статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються судові рішення, що оскаржуються.

Як вбачається із змісту касаційної скарги, позивач просить скасувати рішення П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року у справі №420/5527/19.

Водночас, керуючись частиною 5 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень, Судом з`ясовано, що предметом оскарження є, зокрема постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року у справі №420/5527/19.

Рішення П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року у справі №420/5527/19 в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутнє.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити рішення суду апеляційної інстанції, яке він має намір оскаржити, а також надати суду уточнену касаційну скаргу в новій редакції, де зазначити оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції та додати копії уточненої касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно положень частини першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 133, 169, 330, 332 КАС України,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення (постанову) П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2020 року у справі №420/5527/19 - залишити без руху.

3. Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук

А.Г. Загороднюк

В.М. Соколов ,

Судді Верховного Суду