Справа № 160/10754/19
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЄфанової О.В.
за участі секретаря судового засіданняМанько К.А.
представника позивача представника відповідача Коваленко Д.П. Шибка О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування припису та зобов`язання вчинити певні дії
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в якій позивач просить:
визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 21.01.2019 року, який видано фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 щодо проведення позапланової перевірки об`єкта містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що акт перевірки був складений за відсутності позивача, а тому подальше складання припису є протиправним. Крім того, позивач зазначив, що у відповідності до Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» позивач не є суб`єктом містобудування, а тому не може бути притягнутий до відповідальності.
Відповідач пред`явлений адміністративний позов не визнав, подав на нього відзив, в якому зазначено, що відповідачем перевірка призначена у відповідності до вимог чинного законодавства та за результатами виходу на місце перевірки складено відповідні офіційні документи на підставі виявлених порушень.
Представник позивача у судовому засіданні позовну заяву підтримав та просив задовольнити його.
Представник відповідача заперечував щодо задоволення позовної заяви, просив відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки був лист Дніпровської міської ради від 22.12.2018 № 4/20-1753.
Про проведення позапланової перевірки було видано наказ Управління від 08 січня 2019 р. за № 11 п та виписано направлення від 09.01.2019 року за № 0024.
Під час проведения позапланового заходу було встановлено, що фізична особа- підприємець ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 а побудував капітальну будівлю храму «Всемилостивого Спаса і Пресвятої Богородиці», яка експлуатується без декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1), що забороняється законодавством, та є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою KM України від 13.04 2011 р. №461.
Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна власником даного об`єкту є ОСОБА_1 .
Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).
За змістом ст. 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Однією з підстав проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва Закон №3038-VI визначає перевірку виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю (п. 4 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону).
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1)подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2)необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3)виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4)перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5)вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6)звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7)вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Також п. 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Також суд бере до уваги, що відповідно до пункту 15 Порядку №533 встановлено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.
Відповідно до абзацу 9 статті 1 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15 травня 2012 року, затверджено форму направлення для проведення планового (позапланового) заходу згідно з додатком 9.
Так, відповідно до встановленої форми у направленні для проведення планового (позапланового) заходу повинно бути повне найменування юридичної особи/прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи/фізичної особи - підприємця суб`єкта містобудування.
Проте, в направленні від 09.01.2019 року №0024 не зазначено відносно якого суб`єкта містобудування здійснюється перевірка.
Крім того, в наказі Управління від 08 січня 2019 р. за № 11 п також не зазначено відносно якого суб`єкта містобудування здійснюється перевірка.
З огляду на наведене, суд зазначає, що порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування результатів цієї перевірки.
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного суду від 27.02.2019 по справі № 210/3059/17, від 24.10.2019 по справі №420/6544/18.
Крім того, згідно п.1 Порядку №553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Проте, відповідачем не надано доказів, які підтверджують, що позивач є одним із суб`єктів містобудування визначених п.1 Порядку.
Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Відповідно до вимог ст.139 КАС України на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1921,00 грн.
Керуючись ст. ст.243-246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 21.01.2019 року, який видано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .
Стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі 1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19 червня 2020 року.

Суддя О.В. Єфанова