Справа № 161/13256/20
Суддя: Крупінська С. С.
Дата ухвалення: 2020-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/161/354/20
У Х В А Л А

25 серпня 2020 року суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Крупінська С.С., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до лейтенанта поліції, поліцейського батальйону № 2 роти № 1 відділу організації несення служби в м. Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Серединського Максима Володимировича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач 19.08.2020 року звернувся в суд з позовом до відповідача про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

До позовної заяви додане клопотання про поновлення строку для звернення до адміністративного суду з позовом, яке обґрунтоване тим, що позивач скористався правом на досудове оскарження спірної постанови та 30.07.2020 отримав відповідь про залишення скарги без задоволення, що є поважною причиною пропуску строку.

Розглядаючи заяву про поновлення строку звернення з позовом до адміністративного суду, суд враховує вимоги ст.ст.121, 286 КАС України, за якими суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Статтею 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду позивачем додано не надано копію відповіді відділу організації несення служби в м. Ковель управління патрульної поліції у Волинській області та не обґрунтовано поважність пропуску строку звернення з позовом з моменту отримання відповіді на скаргу.

Таким чином позивачу необхідно подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із вмотивованими причинами його пропуску з 30.07.2020 року та надати докази поважності причин його пропуску.

Слід зазначити, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (ч. 1ст. 46 КАС України).

Частиною 4ст. 46 КАС України встановлено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Разом з цим, відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 11 частини першої статті 23 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію»(далі - Закон) визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів.

Відповідно до ч. 1 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно п. 8 ч. 1 статті 23 зазначеного Закону поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно із статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема за ч. 2 ст.122 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.

Частиною 2 статті 122 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил дорожнього руху, а саме проїзд перехресть на заборонений сигнал світлофора.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 2 статті 122 КУпАП інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 122 цього Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів», «розгляд яких віднесено до відання органів» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року № 724/716/16-а.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не виконані вимоги п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме не зазначено сторону (відповідача), оскільки, вказаний позивачем інспектор, не може бути відповідачем за даним позовом.

Керуючись ч.1, 2 ст. 171 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до лейтенанта поліції, поліцейського батальйону № 2 роти № 1 відділу організації несення служби в м. Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Серединського Максима Володимировича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали позивачу.

В разі невиконання вказаних вимог даний позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду С.С.Крупінська