Справа № 687/621/17
Суддя: Іваненко Т.В.
Дата ухвалення: 2020-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 687/621/17

26 серпня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Іваненко Т.В.

суддів: Сторчака В. Ю. Граб Л.С.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Вишнівчицької сільської ради Чемеровецького району Хмельницької області, треті особи: ОСОБА_1 , відділ ДВС в Чемеровецькому районі про визнання дій щодо встановлення меж земельної ділянки протиправними,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Сьомого апеляційного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа № 687/621/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 13 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Вишнівчицька сільська рада Чемеровецького району Хмельницької області, треті особи: ОСОБА_1 , відділ ДВС в Чемеровецькому районі про визнання дій щодо встановлення меж земельної ділянки протиправними,

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.05.2020 для розгляду даної справи сформовано колегію суддів у складі: Іваненко Т.В.- головуючий суддя, судді Граб Л.С. та Сторчак В.Ю.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року відкрито провадження у справі.

20.08.2020 до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід члена колегії суддів - судді Сторчака В.Ю.

Заява мотивована тим, що суддя Сторчак В.Ю. приймав участь у розгляді апеляційних скарг у даній справі на ухвали суду першої інстанції. Відтак, на думку заявника, зазначений суддя не може приймати участь у розгляді апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 13 березня 2020 року. Внаслідок зазначених обставин заявник має сумніви щодо безсторонності та упередженості судді Сторчака В.Ю.

Розглянувши заяву про відвід судді Сторчака В.Ю. від розгляду даної справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 КАС України.

Так, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 37 визначає підстави для недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року (головуючий суддя - Сторчак В.Ю., члени колегії - Мельник - Томенко Ж.М., Ватаманюк Р.В.) скасовано ухвалу Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 27 вересня 2017 року про закриття провадження у справі №687/621/17 та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Також встановлено, що постановою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2018 року (головуючий суддя - Ватаманюк Р.В., члени колегії - Мельник - Томенко Ж.М., Сторчак В.Ю.) скасовано ухвалу Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 15 березня 2018 року про призначення земельно-технічної експертизи у справі №687/621/17 та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відтак, дослідивши обґрунтованість заяви про відвід судді Сторчака В.Ю. та матеріали справи, колегія суддів вважає, що підстави, визначені ст.ст. 36, 37 КАС України, для задоволення відводу члена колегії суддів - відсутні.

Статтею 6 КАС України регламентовано, що кожному гарантовано право на захист його прав, свобод та інтересів незалежним і неупередженим судом.

Це положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини (надалі - також "ЄСПЛ") є обов`язковими для виконання Україною. У статті 16 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (надалі також - "Конвенція") та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості (рішення у справах Piersac vs Belgium, Grieves vs UK). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ по справі Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право сторони на подання заяви про відвід.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра-це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

В той же час як вбачається з мотивів заяви про відвід, доводи позивача є суб`єктивними, посилання останнього на можливу упередженість судді ґрунтується виключно на його суб`єктивних припущеннях та будь-якими доказами не підтверджуються, тобто не свідчать про упередженість і необ`єктивність судді.

Таким чином, зважаючи на викладені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що відвід члена колегії суддів Сторчака В.Ю. у справі №687/621/17 поданий з безпідставних міркувань та є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає .

Згідно з ч.4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу .

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 325 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

визнати необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід члена колегії суддів Сторчака В.Ю. та відмовити у її задоволенні.

Справу №687/621/17 передати для вирішення питання про відвід, судді, що визначається у порядку, встановленому статтею 31 КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Іваненко Т.В.

Судді Сторчак В. Ю. Граб Л.С.