Справа № 383/360/20 (2-а/383/21/20)
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2020-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 серпня 2020 р. м. Дніпросправа № 383/360/20

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Шлай А.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 р. в адміністративній справі №383/360/20 за позовом ОСОБА_1 до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Бобринецького відділу поліції Новоукраїнського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області Стрижньова Артема Станіславовича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 р. задоволено позов ОСОБА_1 .

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області 12 серпня 2020 р. подало апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам, встановленим статтями 286, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, в частині дотримання строку апеляційного оскарження та надання документа про сплату судового збору.

Частиною 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 р. у справі №543/775/17 (провадження № 11-1287апп18) відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення застосуванню підлягають положення статей 2-5 Закону України "Про судовий збір", якими не передбачено пільг щодо сплати судового збору у цій категорії справ. Також Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Станом на 01 січня 2020 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102,00 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки при поданні адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору у розмірі 420,40 грн. (2102,00 грн.*0,2), скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 630,60 грн. (420,40 грн.*150%) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA1004004

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

В апеляційній скарзі скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що копію оскарженого рішення було отримано 30 липня 2020 р.

Строк на апеляційне оскарження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, до яких відноситься даний спір, визначений статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до частини 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Разом з тим, пунктом 3 Розділу VІ "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України №540-ІХ від 30 березня 2020 р. строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, продовжено на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України. 17 липня 2020 р. набрав чинності Закон України від 18 червня 2020 р. №731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким пункт 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викладено у новій редакції. Також пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України №540-IX від 30 березня 2020 р., закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Встановлений пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 18 червня 2020 р. №731-IX строк сплив 06 серпня 2020 р.

Відповідно до матеріалів справи, оскаржене рішення проголошено у відкритому судовому засіданні без участі представника скаржника 27 липня 2020 р. (а.с.68-79). Копію рішення отримано скаржником 29 липня 2020 р. (а.с.84). Апеляційну скаргу подано скаржником 12 серпня 2020 р. (а.с.94), тобто після спливу строку на апеляційне оскарження, встановленого частиною 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 18 червня 2020 р. №731-IX.

Відповідно до частини 3 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин.

При цьому поважними причинами можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених Кодексом адміністративного судочинства дій та підтверджені належними доказами. Крім того, відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

У рішенні по справі "Устименко проти України" (Заява № 32053/13) Європейський суд з прав людини, зокрема, вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (пункт 46 рішення).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 р. у справі "Пономарьова проти України" зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України" Європейський суд прийшов до висновку про те, що права скаржників на справедливий розгляд справи не були порушені у зв`язку з тим, що вони не проявляли належної зацікавленості у результатах розгляду їх справи протягом тривалого строку, не звертаючись до суду за інформацією щодо стану розгляду їх скарги, незважаючи на те, що суд не повідомив їх про винесене рішення, що й унеможливило їх звернення зі скаргою у встановлені законом строки. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Наведені скаржником обставини на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження не зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, та не свідчать про наявність інших непереборних обставин, що об`єктивно перешкоджали скаржнику звернутися до суду з апеляційною скаргою упродовж розумного строку з дня отримання копії оскарженого рішення суду першої інстанції.

На підставі викладеного суд вважає, що наведені скаржником підстави не можуть вважатись поважними для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Відповідно до статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтями 295, 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

На підставі викладеного, скаржнику пропонується у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги шляхом надання суду: оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 630,60 грн.; заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 169, 286, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 р. в адміністративній справі №383/360/20 - залишити без руху та надати десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили 28 серпня 2020 р. та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя А.В. Шлай