Справа № 160/5088/20
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2020 року Справа № 160/5088/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Єфанової О.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у місті Дніпро позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в якій позивач просить:
Представник відповідача надав суду відзив на позов в якому зазначив, що за результатами перевірки податковий орган прийшов до висновків щодо порушення позивачем податкового законодавства, які є обґрунтованими та підтверджені письмовими доказами, а тому Головне управління ДФС у Дніпропетровській області при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На підставі вищенаведеного, просить суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
За приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 11.10.2019 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» щодо термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період з квітня по липень 2019 року.
За результатами перевірки складено Акт про результати камеральної перевірки від 11.10.2019 р. №3789/04-36-52-30/42082379, за висновками якого встановлено порушення п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.
№1460/1231 від 30.04.2019 р. за затримку реєстрації на 118 днів застосовано штраф у розмірі 40 % на суму 397 грн. 63 коп.;
№66 від 11.05.2019 р. за затримку реєстрації на 10 днів застосовано штраф у розмірі 10 % на суму 5 грн. 17 коп.;
№8505 від 31.07.2019 р. за затримку реєстрації на 13 днів застосовано штраф у розмірі 10 % на суму 416 грн. 67 коп.;
№1697 від 30.06.2019 р. за затримку реєстрації на 3 дні застосовано штраф у розмірі 10 % на суму 100 грн. 04 коп.;
№5821/1131 від 31.08.2019 р. за затримку реєстрації на 15 днів застосовано штраф у розмірі 10 % на суму 844 грн. 89 коп.;
N967 від 14.05.2019 р. за затримку реєстрації на 10 днів застосовано штраф у розмірі 10 % на 5 грн. 47 коп.;
№1908/1241 від 31.05.2019 р. за затримку реєстрації на 41 день застосовано штраф у розмірі 30 % на 116 грн. 94 коп.;
№1505/1121 від 31.05.2019 р. за затримку реєстрації на 3 дні застосовано штраф у розмірі 10 % на 6 грн. 49 коп.
Так, спірна податкова накладна від 31.07.2019 р. N9459/1201, відповідно до Протоколу перевірки М.Е.DOC була сформована, підписана співробітником 14.08.2019 р. о 09 год. 39 хв., та в цей же час було поставлено печатку.
15.08.2019 р. о 08 год. 52 хв., вказана податкова накладна була направлена до Державної Податкової Служби та їй було присвоєно статус «Очікується доставка».
Аналогічні дії було зроблено о 15 год. 41 хв., та податковій накладній присвоєно статус «Очікується доставка».
Функція даного протоколу - «Очікується доставка» - свідчить про те, що податкові накладні відправлені, очікується доставка до податкового органу.
Вказана відповідь була отримана від технічної підтримки відділу по роботі з корпоративними клієнтами спеціалізованого програмного забезпечення М.Е.DОС згідно електронного листа від 08.11.2019 року.
У відповідності до абз.14 п.201.10 ПКУ, реєстрація податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, а саме для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Так, граничний термін реєстрації вищезазначеної ПН є 15.08.2019 року.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів від 29.10.2010 р. №1246.
Відповідно до п.11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Закону України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктами 13,14 Порядку №1246 встановлено, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі- квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної.
Аналіз наведених норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття ПН, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації ПН.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.01.2018 року по справі №804/5153/17, зазначено, що у разі вчинення платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної всіх необхідних дій, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, то в такому разі відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.
Також, у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2019 року по справі №809/1040/17 також вказано, що оскільки позивачем вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії з реєстрації податкових накладних, однак невчасна їх реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, то це не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.
Аналогічна правова позиція вказана у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 по справі №806/832/17, від 22 листопада 2018 року по справі №813/815/18.
Таким чином, податкова накладна №459/1201 від 31.07.2019 року відправлена вчасно, а тому нарахування штрафу відповідачем за несвоєчасну реєстрацію останньої є протиправним.
Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що Акт про результати камеральної перевірки від 11.10.2019 р. №3789/04-36-52-30/42082379 зареєстровано позивачем 16.10.2019 року, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято 14.11.2019 року.
Згідно п.86.8 ст.86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Враховуючи вищевикладене, відповідач мав би винести податкове повідомлення-рішення до 06.11.2019 року.
В постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 820/4167/17 зазначено: «Враховуючи, що закон пов`язує право податкового органу прийняти податкове повідомлення-рішення з наявністю акта перевірки, та відповідно встановлює граничні строки прийняття податкових повідомлень-рішень за наслідками складання такого акта, то контролюючий орган при прийнятті податкових повідомлень-рішень зобов`язаний дотримуватися строків давності проведення перевірок, визначених статтею 102 Податкового кодексу України, та строків прийняття податкових повідомлень-рішень, передбачених статтею 86 Податкового кодексу України за наслідками складання акта перевірки.
Оскільки, діючим законодавством не передбачено право органу доходів і зборів приймати податкові повідомлення-рішення у термін більше ніж десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, а за наявності заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у податкового органу відсутні повноваження приймати податкові повідомлення-рішення після спливу вказаного строку, та визначити податкові зобов`язання незалежно від дати складання акта перевірки протягом 1095 днів, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань нарахованих контролюючим органом».
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, відповідач не довів правомірність прийнятих ним рішень, а тому позов слід задовольнити.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст.243-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву задовольнити.
Стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфанова