Справа № 580/3383/20
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 серпня 2020 року справа № 580/3383/20

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

25.08.2020р. до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява (вих. №18082020-1 від 18.08.2020р.) ОСОБА_1 (далі-позивач) до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)(далі-відповідач), в якій позивач просить:

- визнати дії посадових осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), які полягають у невчиненні дій направлених на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт (обтяження) на все належне ОСОБА_1 майно - протиправними;

- зобов`язати уповноважених осіб Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вчинити дії, направлені на реєстрацію припинення обтяження (зняття обтяження) з майна громадянина України в особі суб`єкта - ОСОБА_1 , а саме:

1) запису про обтяження 8864278 (спеціальний розділ), зареєстрованого 26.02.2015 09:30:32 державним реєстратором Кириловою Оксаною Миколаївної (Черкаське управління юстиції, Черакаська область), накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 46617678, виданого 20.02.2015 Соснівським відділом державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, державним виконавцем Олексієнко Я.О., запису внесеного з підстав рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 19625899 від 26.02.2015 09:31:34, виду обтяження: арешт нерухомого майна, обтяжувач: Соснівський відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, , країна реєстрації: Україна.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, з огляду на додані до позовної заяви матеріали, судом встановлено, що на підтвердження здійснення сплати судового збору за подання адміністративного позову, до матеріалів позовної заяви долучено квитанцію від 14.08.2020р. №12195818F8 на суму 840,800 грн.

Судом, за результатами здійсненої у програмі "Діловодство спеціалізованого суду" перевірки обставини щодо сплати позивачем судового збору за подання позовної заяви в даній справі встановлено, що за даними Державного казначейства України та станом на 27.08.2020р. зазначена сума судового збору за вказаною квитанцією до державного бюджету України не зарахована.

Отже, за результатами перевірки щодо надходження судового збору встановлено, що судовий збір до державного бюджету не зараховано.

При цьому, суд зазначає, відповідно до частини першої та другої статті 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Вказана правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду в ухвалах від 04.10.2019р. в справі №826/2394/17 та від 30.05.2019р. у справі №826/14989/18. Таким чином, суд зазначає, що доказом сплати судового збору є зарахування його суми до відповідного бюджету, а не саме по собі формування квитанції.

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду доказів зарахування суми судового збору за подання даної позовної заяви до спеціального фонду Державного бюджету України із посиланням на реквізити даної ухвали, зокрема:

отримувач коштів УК у м. Черкасах/Черкаси/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4023002, код класифікації доходів бюджету 22030101 та призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, відповідно до п.5 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У відповідності до приписів статті 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, статтею 287 КАС України, встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби.

Так, предметом даної позовної заяви є бездіяльність відповідача щодо зняття обтяження після закриття виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт на майно позивача.

Позивачем до позовної заяви подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в обгрунтування якої зазначено, що про порушення власних прав оскаржуваною бездіяльністю позивач дізналася 08.05.2020р., отримавши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. При цьому зазначено, що позивачем здійснено дії щодо досудового врегулювання спору, доказом чого слугують неодноразові звернення протягом травня-серпня 2020 року до органів державної виконавчої служби щодо зняття обтяження на майно позивача у зв`язку із чим просив поновити строк звернення до суду.

За наслідками розгляду питання про достатність заявлених підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом поважними, суд зазначає, що приписами спеціальної статті 287 КАС України визначено десятиденний строк, відлік якого починається із дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів. Крім того, положення Закону України Про виконавче провадження та КАС України не містить положень щодо обов`язковості досудового порядку вирішення спору при оскарженні дій державного виконавця, відтак заявлені підстави пропуску строку звернення до суду не можуть слугувати в якості достатніх підстав для визнання поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Крім того, 17.07.2020р. набрав чинності Закон №731-ІХ, пунктом 2 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» якого процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОУГО-19)" № 540-ІХ від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Таким чином, продовжені процесуальні строки спливають протягом періоду з 18.07.2020 по 07.08.2020 року. Тобто, процесуальний строк звернення до суду з даним адміністративним позовом обмежується періодом з 08.05.2020р. (дати коли позивач дізналася про порушення власних прав оскаржуваною бездіяльністю) до 07.08.2020 року.

Натомість з даним позовом позивач звернувся до суду 18.08.2020 року, тобто з пропуском строку звернення до суду встановленого ст. 287 КАС України.

Частиною 1 статті 123 КАС України, передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З урахуванням вищевикладеного, суд зазначає про право наведення позивачем інших підстав для поновлення строку з огляду на неможливість визнання судом наведених підстав поважними.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160-162, частиною 1, 2 статті 169, статтею 241-243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- доказів зарахування суми судового збору за подання даної позовної заяви до спеціального фонду Державного бюджету України;

- надати інші докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, з урахуванням мотивувальної частини даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М.А. Білоноженко