Справа № П/857/1/20
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 серпня 2020 рокуЛьвівСправа № П/857/1/20 пров. № А/857/6030/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Бруновської Н.В., Улицького В.З.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Глушка І.В. у справі № П/857/1/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до судді Львівського окружного адміністративного суду Хоми Олени Петрівни про визнання дій протиправними, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2020 року відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, позивач оскаржив її в апеляційному порядку, за якою ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2020 року відкрито апеляційне провадження у справі № П/857/1/20.

У судовому засіданні, яке відбулось 17 серпня 2020 року, позивачем заявлено відвід судді-доповідачу Глушку І.В. в усній формі.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, з метою надання позивачу можливості підготувати вмотивовану заяву про відвід у письмовій формі оголошено перерву у судовому засіданні до 31 серпня 2020 року.

31 серпня 2020 року позивач звернувся до суду із заявою про відвід судді-доповідача Глушка І.В. від розгляду справи № П/857/1/20.

В обґрунтування вимог заяви ОСОБА_1 , покликаючись на недотримання суддею-доповідачем вимог процесуального закону при відкритті провадження у справі та призначенні її до апеляційного розгляду, неналежну організацію розгляду справ та ненадання на вимогу заявника доказів на підтвердження повноважень судді-доповідача на здійснення судочинства, а також на ту обставину, що відповідачем у справі є також суддя, що, на думку заявника свідчить про те, що суддя-доповідач під час розгляду апеляційної скарги не буде безстороннім, вказує на наявність підстав для відводу судді-доповідача Глушка І.В. від розгляду справи № П/857/1/20, пепедбачених пунктом 4 частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглядаючи питання про відвід судді Глушка І.В. у справі № П/857/1/20, колегія суддів виходить з наступного.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Відповідно до вимог ч.7 ст.56 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя зобов`язаний, зокрема, своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, а також дотримуватися правил суддівської етики.

Так, серед Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року (Схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27 липня 2006 року №2006/23), які мають на меті встановлення стандартів етичної поведінки суддів, зазначено об`єктивність судді, яка є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів встановлено, що на застосування принципу об`єктивності, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи, зокрема в тому випадку, коли у сторони могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтею 36 КАС України. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Зокрема п.4 ч.1 ст.36 КАС України передбачено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

У заяві про відвід ОСОБА_1 зазначає, що в ухвалі про відкриття апеляційного провадження колегією суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду надано лише строк для надання відзиву. Важає, що відсутність в ухвалі про відкриття апеляційного провадження вказівки про право позивача у справі подати у відповідності до ст.182 КАС України відповідь на відзив є обмеженням права позивача. Крім того, зазначає, що суддею-доповідачем всупереч вимогам п.6 ч.1 ст.306 КАС України не розглянуто клопотання, заявлене у апеляційній скарзі, та ухвалою суду від 13 липня 2020 року призначено справу до апеляційного розгляду апеляційну, вказавши у ній на проведення суддею-доповідачем необхідних підготовчих дій. Також заявник вказує на неналежну організацію розгляду справ, що виразилось у тому, що він змушений був очікувати на виклик у судове засідання у невеликій кімнаті серед скупчення інших людей, що прибули в інші судові засідання. Згідно доводів ОСОБА_1 головуючий вів судове засідання у масці, говорив тихо, а також зробив йому зауваження, а за що не пояснив. Заявник наголошує на тому, що на його вимогу головуючим не пре`явлено на підтвердження своїх повноважень посвідчення судді. Вказує, що така вимога заявника зумовлена відсутністю фото суддів суду в кімнаті для очікування на дошці оголошень, в деклараціях та особових справах, й зазначає: «виявляється, що судді в Україні є не публічними людьми, яких громадяни повинні знати в обличчя, а якимись секретними агентами».

Щодо наведених доводів, колегія суддів зазначає, що згідно з ч.3 ст. 300 КАС України в ухвалі про відкриття апеляційного провадження судом зазначається лише строк для подання учасниками відзиву на апеляційну скаргу. Вимог про зазначення судом про право позивача на подання заперечення на відзив на апеляційну скаргу в ухвалі про відкриття апеляційного провадження вказана процесуальна норма не містить.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частинами першою, третьою статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

За правилами, встановленими ч.1 ст. 307 КАС України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду.

Відповідно п.6 ч.1 ст. 306 КАС України суддя-доповідач в порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача; вирішує інші письмово заявлені клопотання учасників справи.

Водночас за вимогами частини третьої цієї статті підготовчі дії, визначені пунктом 6 частини першої цієї статті, вчиняються з дотриманням прав усіх учасників справи подати свої міркування або заперечення щодо їх вчинення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відтак, клопотання учасників справи підлягають розгляду у відкритому судовому засіданні колегією суддів з дотриманням права інших учасників справи подати щодо нього свої міркування або заперечення.

Слід також зазначити, що клопотання - це офіційне прохання про здійснення процесуальних дій чи прийняття рішень, звернене до суду, вимоги якого, в даному випадку, мають узгоджуватись з повноваженнями суду апеляційної інстанції при розгляді апеляційної скарги, які регламентовані положеннями процесуального закону.

У заявленому в апеляційній скарзі клопотанні ОСОБА_1 просить визнати його дієздатною людиною і громадянином України, на якого розповсюджуються права, свободи і обов`язки, визначені в Конституції України і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Колопотання обгрунтовує тим, що його подання зумовлене визнанням його судом першої інстанції при розгляді цієї справи як фізичної особи, а дія Контитуції України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на думку заявника, на фізичну особу не розповсюджується.

Однак вимоги клопотання не є тими процесуальними питаннями, які мали би бути вирішеними на стадії підготовки справи до апеляційного розгляду.

Щодо тверджень заявника про неналежну організацію суддею-доповідачем розгляду справ та ненадання доказів підтвердження повноважень судді-доповідача на здійснення судочинства, колегія суддів звертає увагу на те, що організація роботи суду не відноситься до повноважень головуючого судді у даній справі, а поведінка осіб, які під час судового засідання вимагають від головуючого у справі, який здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком, пред`явлення посвідчення судді, не узгоджується з положеннями частини шостої статті 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї та є неприпустимою.

Враховуючи дані обставини та процесуальні норми КАС України, обговоривши доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Глушка І.В. у справі №П/857/1/20, колегія суддів дійшла висновку про її безпідставність та необґрунтованість, проте вважає можливим її задоволення частково з метою усунення сумніву в упередженості головуючого судді до розгляду даної справи й прийняття законного рішення.

Частиною другою статті 41 КАС України визначено, що у разі задоволення відводу (самовідводу) одному із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Отже, справу слід передати на повторний автоматизований розподіл для визначення складу колегії суддів.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 41, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Глушка І.В. у справі №П/857/1/20 - задовольнити частково.

Відвести суддю Восьмого апеляційного адміністративного суду Глушка І.В. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2020 року про відмову у відкритті провадження у справі № П/857/1/20.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Глушка І.В. у справі № П/857/1/20 в частині мотивів її обгрунтування відмовити.

Справу № П/857/1/20 передати на повторний автоматизований розподіл для визначення складу колегії суддів в порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді Н. В. Бруновська
В. З. Улицький
Ухвала складена в повному обсязі 01.09.2020.