Справа № 240/13517/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

31 серпня 2020 року м. Житомир справа № 240/13517/20

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання виплатити матеріальну шкоду,

встановив:
Військова частина НОМЕР_1 звернулася до суду з позовом про визнання протиправними дій, зобов`язання виплатити матеріальну шкоду.

Перевіряючи позов на відповідність його вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Дослідивши поданий позов, суд прийшов до висновку, що зміст позовних вимог не узгоджується з приписами статті 5 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Таким чином, враховуючи, що позивачем подано позов з однією вимогою майнового характеру та з ціною позову 84999,87 грн., судовий збір становить 2102,00 грн.

Позивач до позовної заяви надав платіжні доручення від 09.07.2020 та від 17.07.2020 про сплату судового збору у загальній сумі 1275,00 грн.

Таким чином, сума недоплаченого судового збору становить 827,00 грн.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Згідно висновків Верховного Суду, наведених ним в постановах від 10.10.2019 справа № 140/721/19, від 21.02.2020 справа №340/1019/19, від 30.09.2019 справа №340/685/19, у спорах щодо відшкодування вартості навчання особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, строк звернення до суду встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України, яка передбачає місячний строк звернення до суду.

З огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом також пов`язано з зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою публічної служби, прогнозованим є поширення наведених висновків Верховного Суду на спірні правовідносини.

Тобто, до спірних правовідносин застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З позову вбачається, що позивач просить відшкодувати вартість майна особою, яка перебувала на посадах, віднесених до публічної служби.

Як зазначає позивач, його звернення обумовлено невиконанням відповідачем обов`язку щодо добровільного відшкодування шкоди, заподіяній державі, відповідно до витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 06.01.2018 №76 "Про призначення службового розслідування по факту недостачі майна під час здачі-прийому посади 1 танкової роти танкового батальйону". Однак, жодного доказу на підтвердження того, що наказ доведений до відома ОСОБА_1 , суду не надано. Також, у матеріалах справи відсутні докази повідомлення відповідача про його обов`язок відшкодувати виявлену шкоду будь-яким іншим чином, окрім ознайомлення з наказом. Отже, відсутні докази відмови ОСОБА_1 відшкодувати вартість збитків у добровільному порядку.

Таким чином, й дату початку перебігу строку звернення позивача до суду з даним позовом (після відмови особи добровільно відшкодувати завдану шкоду) наразі встановити неможливо.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно приписів Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі" у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, позивач має надати до суду докази повідомлення відповідача про обов`язок відшкодувати завдану шкоду, документи або пояснення щодо того, чому позивач вважає, що ОСОБА_1 відмовився від відшкодування шкоди у добровільному порядку, оскільки саме відмова відповідача породжує право позивача на звернення до суду та є визначальною при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду.

Враховуючи викладені обставини, є підстави для залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків шляхом подання:

- нової (уточненої) позовної заяви (у 2-х примірниках) із викладенням позовних вимог, які відповідають положенням ч. 1 ст. 5 КАС України;

- подання до суду доказів доплати судового збору у сумі 827,00 грн.;

- належним чином засвідчених копій документів, з яких вбачається повідомлення відповідача про обов`язок відшкодувати завдану шкоду, а також докази відмови ОСОБА_1 відшкодувати шкоду у добровільному порядку;

- за необхідності заяви про поновлення пропущеного строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко