Справа № 640/2622/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2020 року м. Київ № 640/2622/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп» (далі - позивач або ТОВ «Прайм Енерджі Груп») з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач-1), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2), в якому з урахуванням уточненої позовної заяви просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної №1323770/42008562 від 06.11.2019, № 1323769/42008562 від 06.11.2019, № 1323771/42008562 від 06.11.2019, № 1322890/42008562 від 05.11.2019, № 1322891/42008562 від 05.11.2019;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати наступні податкові накладні: № 1 від 06.09.2019, № 2 від 15.10.2019, № 1 від 11.10.2019, № 3 від 23.09.2019, № 2 від 23.09.2019, подані для реєстрації у ЄРПН позивачем - ТОВ « Прайм Енерджі Груп»;

- встановити Державній податковій службі України строк для подання Окружному адміністративному суду міста Києва звітів про виконання рішення суду -5 (п`ять днів) з дня набрання чинності судовим рішенням уданій справі.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відмовляючи у реєстрації податкових накладних, контролюючий орган в оспорюваних рішеннях не зазначив конкретних обставин, які б виключали можливість їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач стверджує, що складені ним податкові накладні не відповідають визначеним у законі критеріям оцінки ризиків, у зв`язку з чим підстави для зупинення їх реєстрації були відсутні. Одночасно з цим позивач звертає увагу суду, що отримавши повідомлення про зупинення реєстрації податкових накладних, контролюючому органу було направлено вичерпні пояснення та документи, що підтверджують реальність фінансово-господарських операцій, за наслідками яких було складено подані для реєстрації податкові накладні.

Як зазначає позивач, доданих до повідомлень пояснень та документів контролюючий орган під час прийняття спірного рішення не врахував, у зв`язку з чим дійшов безпідставних висновків про відмову у реєстрації податкових накладних.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.03.2020 відкрито провадження у справі № 640/2622/20 та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Відповідач-1 проти позову заперечив, у відзиві на позовну заяву зазначив, що відмова у реєстрації податкової накладної обумовлена ненаданням позивачем документів, що свідчать про безпосереднє здійснення господарських операцій, за наслідками яких її було складено.

Відповідач-2 правом надати заперечення проти позову не скористався.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З клопотаннями про розгляд справи у судовому засіданні учасники справи не звертались.

Згідно з частиною 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп» як юридична особа зареєстроване 20.03.2018 (номер запису: 1 074156), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Основним видом діяльності позивача є: 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.

11.10.2019 між ТОВ «Прайм Енерджі Груп» (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Газоіл Компані» був укладений договір № 1110/19-1, за умовами якого продавець продає, а покупець купує скраплений газ вуглеводневий постачальник зобов`язувався поставити в обумовлений термін, а покупець прийняти у власність і оплатити скраплений газ вуглеводневий, іменований надалі - товар, конкретна марка, строки поставки, номенклатура окремих партій погоджується сторонами у відповідних додатках до даного договору, які є невід`ємними частинами.

Відповідно до пункту 3.4 договору товар буде поставлено погодженими партіями в автоцистернах або залізничними цистернами на умовах, що визначаються додатками до цього договору.

Згідно з пунктом 3.2 даного договору конкретні марка, кількість, строки та умови поставки товару, опціон, ціна і вартість встановлюються додатками до цього договору, які є його невід`ємною частиною. Погодженою партією товару з метою тлумачення цього договору вважається певний обсяг товару, погоджений сторонами до відвантаження у відповідному одному додатку до цього договору.

Відповідно до п.5.3 договору вартість товару, що поставляється за договором, визначається в додатках до цього договору.

Пунктом 6.1 договору установлено, що покупець здійснює передоплату у розмірі 100% вартості погодженої до відвантаження партії товару, в гривнях на підставі рахунку продавця, якщо в додатках не зазначено інше, протягом одного банківського дня.

Додатком №1 до договору від 11.10.2019 № 1110/19-1 установлено, що товар - скраплений газ вуглеводневий пропан-бутан експортний в кількості 21,00 тонна за ціною 16 400 грн. за одну тону. Базис поставки FCA ГНС Радехів (Львівська обл., Радехівський р-н., с. Станин, вул. Польова, 7) (пункт 1.1 Додатку №2).

Пунктом 1.2 Додатку № 1 загальна вартість товару за цим Додатком становить 344 400,08 грн. з ПДВ.

В силу пункту 1.3 Додатку №1 умови оплати товару - 100%.

Додатком №2 до договору від 11.10.2019 № 1110/19-1 передбачено, що товар - скраплений газ вуглеводневий пропан-бутан експортний в кількості 20,129 тонн за ціною 16 600 грн. за одну тону. Базис поставки FCA ГНС Радехів (Львівська обл., Радехівський р-н., с. Станин, вул. Польова, 7) (пункт 1.1 Додатку №2).

Пунктом 1.2 Додатку № 2 загальна вартість товару за цим Додатком становить 334 141,32 грн. з ПДВ.

В силу пункту 1.3 Додатку №2 умови оплати товару - 100%.

Судом встановлено, що на виконання вимог договору від 11.10.2019 № 1110/19-1 позивач поставив ТОВ «Газоіл Компані» товар на загальну суму 658 533,40 грн., у тому числі ПДВ 109 755,57 грн., що підтверджується видатковою накладною від 11.10.2019 № 104 на суму 324 392,08 грн., рахунком-фактурою від 15.10.2019 № 1510/2019-1 на суму 334 141,32 грн., видатковою накладною від 16.10.2019 № 105 на суму 334 141,32 грн., рахунком-фактурою від 11.10.2019 № 1110/2019-1 на суму 324 392,08 грн., платіжним дорученням від 11.10.2019 № 213 на суму 82 400,00 грн., платіжним дорученням від 11.10.2019 № 214 на суму 245 600,00 грн., платіжним дорученням від 15.10.2016 № 215 на суму 320 000,00 грн.

За фактом настання першої з подій (зарахування коштів) позивач склав та подав для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 15.10.2019 № 2 на суму 334 141,32 грн., у тому числі ПДВ 55 690,22 грн. та податкову накладну від 11.10.2019 № 1 на суму 324 392,08 грн., у тому числі ПДВ 54 065,35 грн.

За наслідками обробки податкових накладних, контролюючий орган надіслав позивачеві квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, відповідно до якої податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено у зв`язку з відповідністю податкової накладної підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

У цих же квитанціях позивачеві було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

На підтвердження здійснення вказаних господарських операцій, позивачем направлено до ГУ ДПС у м. Києві повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Розглянувши подані позивачем документи і пояснення, Комісія ГУ ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, прийняла спірні рішення №1322890/42008562 від 05.11.2019 та № 1323771/42008562 від 06.11.2019, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, розрахункових документів, а також документів на підтвердження відповідності продукції.

06.09.2019 між ТОВ «Прайм Енерджі Груп» (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Профсистембуд» був укладений договір № 0609/19-1, за умовами якого продавець продає, а покупець купує скраплений газ вуглеводневий постачальник зобов`язувався поставити в обумовлений термін, а покупець прийняти у власність і оплатити скраплений газ вуглеводневий, іменований надалі - товар, конкретна марка, строки поставки, номенклатура окремих партій погоджується сторонами у відповідних додатках до даного договору, які є невід`ємними частинами.

Відповідно до пункту 3.4 договору товар буде поставлено погодженими партіями в автоцистернах або залізничними цистернами на умовах, що визначаються додатками до цього договору.

Згідно з пунктом 3.2 даного договору конкретні марка, кількість, строки та умови поставки товару, опціон, ціна і вартість встановлюються додатками до цього договору, які є його невід`ємною частиною. Погодженою партією товару з метою тлумачення цього договору вважається певний обсяг товару, погоджений сторонами до відвантаження у відповідному одному додатку до цього договору.

Відповідно до п.5.3 договору вартість товару, що поставляється за договором, визначається в додатках до цього договору.

Пунктом 6.1 договору установлено, що покупець здійснює передоплату у розмірі 100% вартості погодженої до відвантаження партії товару, в гривнях на підставі рахунку продавця, якщо в додатках не зазначено інше, протягом одного банківського дня.

Додатком №1 до договору від 06.09.2019 № 0609/19-1 установлено, що товар - скраплений газ вуглеводневий пропан-бутан експортний, виробництва ОАО «Газпром-нефть - Московський НПЗ» в кількості 19,73 тонн за ціною 19 400 грн. за одну тону. Базис поставки FCA ГНС Радехів (Львівська обл., Радехівський р-н., с. Станин, вул. Польова, 7) (пункт 1.1 Додатку №2).

Пунктом 1.2 Додатку № 1 загальна вартість товару за цим Додатком становить 382 762,08 грн. з ПДВ.

В силу пункту 1.3 Додатку № 1 умови оплати товару - 100%.

Судом встановлено, що на виконання вимог договору від 06.09.2019 № 0609/19-1 позивач поставив ТОВ «Профсистембуд» товар на загальну суму 382 762,00 грн., у тому числі ПДВ 63 793,67 грн., що підтверджується видатковою накладною від 06.09.2019 № 101 на суму 382 762,00 грн., у тому числі ПДВ у розмірі 63 793,67 грн., рахунком-фактурою від 06.09.2019 № 0609/2019-1 на суму 382 762,00 грн., платіжним дорученням від 06.09.2019 № 943 на суму 382 762,00 грн.

За фактом настання першої з подій (зарахування коштів) позивач склав та подав для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 06.09.2019 № 1 на суму 382 762,00 грн., у тому числі ПДВ 63 793,67 грн.

За наслідками обробки податкових накладних, контролюючий орган надіслав позивачеві квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, відповідно до якої податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено у зв`язку з відповідністю податкової накладної підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

У цій же квитанції позивачеві було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

На підтвердження здійснення вказаних господарських операцій, позивачем направлено до ГУ ДПС у м. Києві повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено.

Розглянувши подані позивачем документи і пояснення, Комісія ГУ ДПС у м. Києві , яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, прийняла спірне рішення №1322891/42008562 від 05.11.2019, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, розрахункових документів, а також документів на підтвердження відповідності продукції.

18.09.2019 між ТОВ «Прайм Енерджі Груп» (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Оптімус-ЛПГ» був укладений договір № 1809/19-1, за умовами якого продавець продає, а покупець купує скраплений газ вуглеводневий постачальник зобов`язувався поставити в обумовлений термін, а покупець прийняти у власність і оплатити скраплений газ вуглеводневий, іменований надалі - товар, конкретна марка, строки поставки, номенклатура окремих партій погоджується сторонами у відповідних додатках до даного договору, які є невід`ємними частинами.

Відповідно до пункту 3.4 договору товар буде поставлено погодженими партіями в автоцистернах або залізничними цистернами на умовах, що визначаються додатками до цього договору.

Згідно з пунктом 3.2 даного договору конкретні марка, кількість, строки та умови поставки товару, опціон, ціна і вартість встановлюються додатками до цього договору, які є його невід`ємною частиною. Погодженою партією товару з метою тлумачення цього договору вважається певний обсяг товару, погоджений сторонами до відвантаження у відповідному одному додатку до цього договору.

Відповідно до п.5.3 договору вартість товару, що поставляється за договором, визначається в додатках до цього договору.

Пунктом 6.1 договору установлено, що покупець здійснює передоплату у розмірі 100% вартості погодженої до відвантаження партії товару, в гривнях на підставі рахунку продавця, якщо в додатках не зазначено інше, протягом одного банківського дня.

Додатком №1 до договору від 18.09.2019 № 1809/19-1 установлено, що товар - скраплений газ вуглеводневий пропан-бутан експортний, виробництва ОАО «Газпромнефть - Московський НПЗ» в кількості 18,123 тон за ціною 18 450 грн. за одну тону. Базис поставки FCA ГНС Радехів (Львівська обл., Радехівський р-н., с. Станин, вул. Польова, 7) (пункт 1.1 Додатку №2).

Пунктом 1.2 Додатку № 1 загальна вартість товару за цим Додатком становить 350 550,35 грн. з ПДВ.

В силу пункту 1.3 Додатку №1 умови оплати товару - 100%.

Судом встановлено, що на виконання вимог договору від 18.09.2019 № 1809/19-1 позивач поставив ТОВ «Оптімус-ЛПГ» товар на загальну суму 334 369,35 грн., у тому числі ПДВ 55 728,23 грн., що підтверджується видатковою накладною від 23.09.2019 № 102 на суму 334 369,35 грн., у тому числі ПДВ у розмірі 63 793,67 грн., рахунком-фактурою від 23.09.2019 № 2309/2019-2 на суму 334 369,35 грн., платіжним дорученням від 23.09.2019 № 850 на суму 334 369,35 грн.

За фактом настання першої з подій (зарахування коштів) позивач склав та подав для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 23.09.2019 № 2 на суму 334 369,36 грн., у тому числі ПДВ 55 728,23 грн.

За наслідками обробки податкових накладних, контролюючий орган надіслав позивачеві квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, відповідно до якої податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено у зв`язку з відповідністю податкової накладної підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

У цій же квитанції позивачеві було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

На підтвердження здійснення вказаних господарських операцій, позивачем направлено до ГУ ДПС у м. Києві повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено.

Розглянувши подані позивачем документи і пояснення, Комісія ГУ ДПС у м. Києві , яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, прийняла спірне рішення №1323770/42008562 від 06.11.2019, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, розрахункових документів, а також документів на підтвердження відповідності продукції.

19.09.2019 між ТОВ «Прайм Енерджі Груп» (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Катма Груп» був укладений договір № 1909/19-1, за умовами якого продавець продає, а покупець купує скраплений газ вуглеводневий постачальник зобов`язувався поставити в обумовлений термін, а покупець прийняти у власність і оплатити скраплений газ вуглеводневий, іменований надалі - товар, конкретна марка, строки поставки, номенклатура окремих партій погоджується сторонами у відповідних додатках до даного договору, які є невід`ємними частинами.

Відповідно до пункту 3.4 договору товар буде поставлено погодженими партіями в автоцистернах або залізничними цистернами на умовах, що визначаються додатками до цього договору.

Згідно з пунктом 3.2 даного договору конкретні марка, кількість, строки та умови поставки товару, опціон, ціна і вартість встановлюються додатками до цього договору, які є його невід`ємною частиною. Погодженою партією товару з метою тлумачення цього договору вважається певний обсяг товару, погоджений сторонами до відвантаження у відповідному одному додатку до цього договору.

Відповідно до п.5.3 договору вартість товару, що поставляється за договором, визначається в додатках до цього договору.

Пунктом 6.1 договору установлено, що покупець здійснює передоплату у розмірі 100% вартості погодженої до відвантаження партії товару, в гривнях на підставі рахунку продавця, якщо в додатках не зазначено інше, протягом одного банківського дня.

Додатком №1 до договору від 19.09.2019 № 1909/19-1 установлено, що товар - скраплений газ вуглеводневий пропан-бутан експортний, виробництва ОАО «Газпромнефть - Московський НПЗ» в кількості 21,30 тон за ціною 18 300 грн. за одну тону. Базис поставки FCA ГНС Радехів (Львівська обл., Радехівський р-н., с. Станин, вул. Польова, 7) (пункт 1.1 Додатку №2).

Пунктом 1.2 Додатку № 1 загальна вартість товару за цим Додатком становить 389 790,00 грн. з ПДВ.

В силу пункту 1.3 Додатку №1 умови оплати товару - 100%.

Судом встановлено, що на виконання вимог договору від 18.09.2019 № 1809/19-1 позивач поставив ТОВ «Катма Груп» товар на загальну суму 389 790,00 грн., у тому числі ПДВ 64 965,00 грн., що підтверджується видатковою накладною від 23.09.2019 № 103 на суму 389 790,00 грн., у тому числі ПДВ у розмірі 64 965,00 грн., рахунком-фактурою від 23.09.2019 № 2309/2019-1 на суму 389 790,00 грн., платіжним дорученням від 23.09.2019 № 4435 на суму 389 790,00 грн.

За фактом настання першої з подій (зарахування коштів) позивач склав та подав для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 23.09.2019 № 3 на суму 389 790,00 грн., у тому числі ПДВ 64 965,00 грн.

За наслідками обробки податкових накладних, контролюючий орган надіслав позивачеві квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, відповідно до якої податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено у зв`язку з відповідністю податкової накладної підпункту 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

У цій же квитанції позивачеві було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

На підтвердження здійснення вказаних господарських операцій, позивачем направлено до ГУ ДПС у м. Києві повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено.

Розглянувши подані позивачем документи і пояснення, Комісія ГУ ДПС у м. Києві , яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, прийняла спірне рішення №1323769/42008562 від 06.11.2019, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, розрахункових документів, а також документів на підтвердження відповідності продукції.

Не погоджуючись з рішеннями відповідача щодо відмови у реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

В той же час, відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 341) (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до приписів п. 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок № 117), податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

При цьому, відповідно до змісту п. 10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Пунктом 13 Порядку № 117 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Зі змісту квитанцій вбачається, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність податкової накладної критеріям ризиковості платника податку, визначених пп. 1.6 п. 1 «Критерії ризиковості платника податку».

З даного приводу суд зазначає, що контролюючим органом грубо порушено не тільки принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, а і норми п. 13 Порядку № 117, оскільки ним не зазначено у Квитанції конкретного та чіткого критерію ризиковості платника податку, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), на підставі якого здійснено зупинення реєстрації Податкових накладних.

Такий висновок суду базується на тому, що фіскальним органом у Квитанціях зазначено лише загальне посилання на відповідність податкової накладної критерію ризиковості платника податку, визначених пп. 1.6 п. 1 Критеріїв.

Натомість, як принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, так і п. 13 Порядку № 117 вимагає від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію.

Відповідач будь-яких пояснень, який саме критерій ризиковості платника податку застосовано у даному випадку суду не надав.

Відповідно, контролюючий орган не зміг пояснити обставини, на підставі яких відповідач дійшов висновку про відповідність податкової накладної критеріям ризиковості платника податку і не довів правомірність зупинення реєстрації зазначеної накладної.

Слід також зазначити, що пп. 1.6 п. 1 Критеріїв, визначених на момент спірних правовідносин листом ДФС №1963/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 містить у собі визначення різних обставин встановлення ризиковості платника податків:

керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Таким чином, фіскальний орган був зобов`язаний у квитанції чітко вказати не тільки на конкретний вид критерію, який встановлений пп. 1.6 п. 1 Критеріїв №1963/99-99-29-01-01 від 07.08.2019, а і на відповідне рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

При цьому пунктами 6 та 7 Порядку № 117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

З аналізу змісту вказаних норм видно, що підставами для зупинення реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Отже, положення зазначених пунктів Порядку № 117 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Разом з тим, реєстрація поданої позивачем податкової накладної зупинена, як зазначено в квитанції, через те, що «ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Тобто, відповідачем застосовано критерії ризиковості платника податку до податкової накладної, а не до платника податку - позивача, що свідчить про те, що контролюючим органом реєстрацію Податкової накладної зупинено з підстав, які не передбачені законодавством - Порядком № 117.

В той же час, згідно з п.п. 14, 15 Порядку № 117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Пунктами 18-21 Порядку № 117 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як встановлено судом, що не заперечується сторонами, у спосіб, визначений Порядком № 117, позивачем направлено відповідачу пояснення та копії документів до зазначених господарських операцій та податкових накладних.

Суд зазначає, що затверджена Порядком №117 форма рішення про відмову у реєстрації податкової накладної передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН з підстав ненадання платником документів, документи, яких на думку контролюючого органу не вистачає, повинні бути підкресленими, тобто рішення має містити або найменування конкретного документа (видаткова накладна, тощо) або групу документів (складські документи тощо), що з урахуванням специфіки господарської операції мають бути надані, але відсутні.

Проте, в порушення наведених вимог законодавства, оскаржувані рішення містять лише абстрактне твердження про їх ненадання, без конкретизації (підкреслення) конкретного переліку документів, яких з урахування особливостей, характеру та обсягу господарських операцій; критерію, що слугував підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, які, на думку Комісії, не вистачає.

Сукупність наданих позивачем первинних документів не дають підстав для сумніву щодо реальності фінансово-господарських операцій з ТОВ «Газойл Компані», ТОВ «Профсистембуд», ТОВ «Оптімус-ЛПС», ТОВ «Катма Груп» щодо поставки товару; наданий позивачем пакет документів був достатнім для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Таким чином, зважаючи на наявність у позивача передбачених законодавством документів, які підтверджують реальність фінансово-господарських операцій між позивачем та контрагентом, а також враховуючи, що достатність їх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних не спростована відповідачами, суд дійшов висновку, що останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення Головного управління ДПС у м. Києві №1323770/42008562 від 06.11.2019, № 1323769/42008562 від 06.11.2019, № 1323771/42008562 від 06.11.2019, № 1322890/42008562 від 05.11.2019, № 1322891/42008562 від 05.11.2019 прийняті необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мали значення для їх прийняття, непропорційно, тобто без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване рішення (дія), а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно з п. 4 ч. 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 названої статті КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

З системного аналізу вказаних норм КАС України можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду, у випадку визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

За вказаних обставин, в контексті наведених норм, суд вважає, що для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення у даному випадку не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Так, Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13 січня 2011 року (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

В даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні № 1 від 06.09.2019, № 2 від 15.10.2019, № 1 від 11.10.2019, № 3 від 23.09.2019, № 2 від 23.09.2019 є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Щодо вимоги про зобов`язання відповідача-2 подати звіт про виконання рішення суду у п`ятиденний строк з моменту набрання рішенням законної сили, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Таким чином, встановлення судового контролю за виконанням рішення суду є правом суду, а не обов`язком. В даному випадку суд не вбачає підстав для встановлення судового контролю, а тому відмовляє в цій частині позовних вимог.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню частково.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем під час звернення до суду було сплачено судовий збір у розмірі 4204,00 грн. Сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь у повному обсязі.

При цьому, оскільки у спірних правовідносинах права позивача були порушені Головним управлінням ДПС у м. Києві внаслідок прийняття необґрунтованих рішень та протиправних дій, суд дійшов висновку, що сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань саме Головного управління ДПС у м. Києві.

Доказів понесення позивачем інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, матеріали справи не містять.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 14, 73- 78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп» задовольнити частково.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної №1323770/42008562 від 06.11.2019, № 1323769/42008562 від 06.11.2019, № 1323771/42008562 від 06.11.2019, № 1322890/42008562 від 05.11.2019, № 1322891/42008562 від 05.11.2019.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 1 від 06.09.2019, № 2 від 15.10.2019, № 1 від 11.10.2019, № 3 від 23.09.2019, № 2 від 23.09.2019, подані для реєстрації Товариством з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп».

4. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Енерджі Груп» (ідентифікаційний код: 42008562, місцезнаходження: 01010, м. Київ, вул. Московська, буд. 15, офіс 21) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код: 43141267, місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) судовий збір у розмірі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Т.П. Балась