Справа № 240/864/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2020 року м. Житомир справа № 240/864/20

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 15.01.2020 №, яким було нараховано штраф в розмірі 10%, що становить 12259,21 грн., у зв`язку з порушенням граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених ст. 201 ПКУ, за затримку реєстрації на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 122592,09 грн.;

- стягнути з відповідача на його користь понесені судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що факт подання податкових накладних з коригуванням підтверджується квитанціями в електронному вигляді у текстовому форматі, що були отримані після надіслання цих документів в період 15.11.2019 з 20:08 години по 20:16 годину, тобто у визначений законом п`ятнадцятиденний термін.

Ухвалою суду від 10.02.2020 було відкрите спрощене позовне провадження у даній адміністративній справі.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що реєстрація податкових накладних №21 від 21.10.2019, №22 від 22.10.2019, №23 від 23.10.2019, №24 від 24.10.2019, №25 від 25.10.2019, №26 від 26.10.2019, №27 від 27.10.2019, №28 від 28.10.2019, №29 від 29.10.2019, №30 від 30.10.2019, №31 від 31.10.19, які стали предметом застосування штрафної санкції і винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, протягом 15.11.2019 не здійснювалася. Названі податкові накладні були зареєстровані 18.11.2020, що підтверджується витягами із архіву електронної звітності платника податків станом на 15.11.2019, електронними квитанціями від 18.11.2019 у текстовому форматі, що надаються податковим органом як докази, які спростовують позовні вимоги.

Ухвалою від 10.03.2020 суд перейшов із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання у справі на 24.03.2020, яке відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 16.04.2020.

Враховуючи те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 2 квітня 2020 р. №255 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на всій території України продовжено карантинні заходи, розгляд підготовчого засідання, призначеного на 16.04.2020, відкладено.

Ухвалою суду від 01.07.2020 закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі, на 13.08.2020.

У додаткових поясненнях відповідач просить не враховувати у якості доказів витяги із архіву електронної звітності платника податків за 15.11.2019, оскільки тільки квитанції від 18.11.2019 є належними доказами щодо дати реєстрації податкових накладних, які і підтверджують факт їх несвоєчасної реєстрації, а відтак і законність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

У судовому засіданні, призначеному на 17.08.2020, суд, заслухавши пояснення учасників справи, протокольною ухвалою перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов такого висновку.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що відповідачем проведено камеральну перевірку Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з питання перевірки термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за жовтень 2019 року, за результатами якої складено акт від 04.12.2019 №3753/06-30-51-33/ НОМЕР_1 .

Перевіркою встановлено недотримання позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України у зв`язку із порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в ЄРПН, виписаних та зареєстрованих платником податків. Відповідальність платника передбачена п. 120-1.1 ст. 120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України.

На підставі зазначеного акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 15.01.2020 №, яким було нараховано штраф в розмірі 10%, що становить 12259,21 грн., у зв`язку з порушенням граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених ст. 201 Податкового кодексу України, за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 122592,09 грн.

Вважаючи, що зазначене податкове повідомлення-рішення є незаконним, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання його протиправним та скасування.

Спір у даній справі виник з приводу того, чи триває право платника зареєструвати податкову накладну в ЄРПН до 24 години останнього 15 календарного дня для реєстрації податкової накладної, чи обмежується 20:00 годиною такого останнього операційного дня.

Так, пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг платник податку зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Зміст наведеної правової норми свідчить на користь висновку, що законодавець, встановлюючи обов`язок платника податку зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, використовує поняття "календарний день".

У межах календарного дня 15.11.2019 з 20:08 години по 20:16 години позивачем було відправлено на реєстрацію в електронному вигляді податкові накладні від 21.10.2019 №21, від 22.10.2019 №22, від 23.10.2019 №23, від 24.10.2019 №24, від 25.10.2019 №25, від 26.10.2019 №26, від 27.10.2019 №27, від 28.10.2019 №28, від 29.10.2019 №29, від 30.10.2019 №30, від 31.10.2019 №31. Квитанції про прийняття вказаних податкових накладних були отримані позивачем 18.11.2019 о 08:00:00 (16.11.2019 - 17.11.2019 були офіційними вихідними днями).

У той же час, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246).

Відповідно до пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до вимог пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 12 Порядку №1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

Згідно з пунктами 13, 14 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Зміст наведених положень Порядку №1246 вказує на те, що реєстрація податкової накладної можлива лише у межах операційного дня, який триває до 20-00. Цей строк встановлений Кабінетом Міністрів України та відрізняється від поняття строку, встановленого законодавцем у п. 201 ст. 201 Податкового кодексу України - календарного дня.

У рішенні Конституційного Суду України України від 28.10.2009 у справі №1-36/2009 Конституційний Суд України вказав, що Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, і в межах своєї компетенції видає постанови і розпорядження, які є обов`язковими до виконання. Відповідно до наведених конституційних приписів Кабінет Міністрів України як вищий орган виконавчої влади зобов`язаний керуватися Законом і не може змінювати, доповнювати чи розширювати його зміст.

Отже, наведене правозастосування свідчить на користь висновку, що Кабінет Міністрів України, встановлюючи порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, міг використовувати свої повноваження в межах правового регулювання, встановленого законодавчим органом у п. 201 ст. 201 Податкового кодексу України щодо строку реєстрації податкової накладної - в межах календарного дня. Іншого граничного терміну щодо реєстрації податкової накладної, окрім календарного дня, законодавець у Податковому кодексі Україні не встановив. При цьому, загальновідомо, що календарний день триває з 00:00 години до 24:00 години відповідного дня.

Справедливо відмітити, що у п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України законодавець вживає поняття "операційного дня", але воно не стосується граничного терміну реєстрації податкової накладної, а регулює питання неможливості проведення такої реєстрації та виконання позитивного обов`язку держави щодо повідомлення про це платника, яке і здійснюється в межах обмеженого часу у зв`язку з нерівноцінним становищем платника та держави, адже саме її законодавчий орган встановлює загальнообов`язкові правила поведінки.

Таким чином, для платника податку єдиним встановленим законодавцем строком для реєстрації податкової накладної є календарний день, який закінчується о 24:00 годині відповідного дня.

Судом також враховується, що відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини закон має бути доступний для конкретної особи і сформульований достатньо чітко для того, щоб вона могла передбачити в розумних межах, виходячи з обставин справи, ті наслідки, які може спричинити дія (див., зокрема, п. 47 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Корецький та інші проти України").

Наведене правове регулювання спірних правовідносин свідчить про те, що запроваджений Кабінетом Міністрів України строк, що обмежений операційним днем, є критерієм, який не можна передбачити, спираючись на текст, де зазначено обставини, за яких можлива реєстрація податкової накладної (п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України), а саме законодавство не визначає з достатньою чіткістю межі та умови здійснення органами влади своїх дискреційних повноважень у сфері контролю за справлянням податків.

Згідно з пп. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 Податкового кодексу України податкове законодавство України ґрунтується на презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Виходячи з цієї правової презумпції, у даному випадку рішення має бути прийнято на користь платника податку.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З огляду на те, що позивач у межах останнього п`ятнадцятого календарного дня вчинив залежні від нього дії щодо реєстрації податкових накладних, як це передбачено приписами п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, у суду немає правових підстав для висновку про вчинення платником податкового правопорушення, а тому рішення відповідача щодо застосування до підприємця відповідальності шляхом накладення штрафу є таким, що не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України.

Частинами першої та другої статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 15.01.2020 № не відповідає критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в ч. 2 ст. 2 КАС України, порушує права та законні інтереси платника податків, які підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправним та скасування відповідного рішення суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 03.02.2020, позивачем під час звернення з даним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 840,40 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 КАС України,

вирішив:

Позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Житомирській області від 15.01.2020 №, яким було нараховано штраф в розмірі 10%, що становить 12259,21 грн., у зв`язку з порушенням граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених ст. 201 Податкового кодексу України, за затримку реєстрації на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 122592,09 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Житомирській області (вул. Ю. Тютюнника, 7, м. Житомир, 10003, ) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 840,40грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складене 31.08.2020.

Суддя Н.М. Майстренко