Справа № 640/14206/20
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2020-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2020 року м. Київ № 640/14206/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління

справами Апарату Верховної Ради України»

до Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві

Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві

про скасування постанови про арешт коштів,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» (далі по тексту - позивач, ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві (далі по тексту - відповідач, Печерський РВДВС у м. Києві ЦМУМЮ у м. Києві), в якому просить скасувати постанову про арешт коштів боржника від 26 травня 2020 року в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на поточному рахунку підприємства у ПАТ КБ «Укргазбанк».

Позовні вимоги мотивовані тим, що накладення арешту на рахунок позивача, який призначений для виплати заробітної плати призведе до порушення прав працівників ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» у сфері оплати праці.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, письмових пояснень чи відзиву на позовну заяву до суду не подавали.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

На виконанні у Печерському районному відділі Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у місті Києві перебуває зведене виконавче провадження №60548518, в яке згідно постанови про об`єднання виконавчих проваджень від 08.11.2019, об`єднано виконавчі провадження №60476446, №60545515.

Крім того, до зведеного виконавчого провадження №60548518 було також приєднано:

- ВП №60591262 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 14.11.2019;

- ВП №60642704 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 19.11.2019;

- ВП №61018141 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 21.01.2020;

- ВП №61524408 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 13.03.2020;

- ВП №61707290 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 03.04.2020;

- ВП №62159457 згідно постанови про приєднання виконавчого провадження до зведеного виконавчого провадження від 22.05.2020.

26.05.2020 старшим державним виконавцем Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у місті Києві Левіцьким Т.К. винесена постанова про арешт коштів ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України». Вказаною постановою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.06.2020, 17.06.2020 та 18.06.2020 ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» надало ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» платіжні доручення №4, №10, №14 про виплату працівникам ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» заробітної плати за період квітень-червень 2020 року. Однак, вказані платіжні доручення банком виконані не були.

22.06.2020 ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» отримало від ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» лист № 165, у якому банк зазначив, що платіжні доручення від 16.06.2020 № 4, від 17.06.2020 № 10 та від 18.06.2020 № 14 виконані не були, у зв`язку із накладенням відповідачем арешту на грошові кошти, що містяться на банківському рахунку позивача у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК».

Вважаючи дії державного виконавця протиправними та не погоджуючись з оскаржуваною постановою в частині накладення арешту на грошові кошти позивача, що знаходяться на поточному рахунку ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Преамбулою Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016р. № 1404-VІІІ (далі по тексту - Закон № 1404-VІІІ) передбачено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до частини другої статті 74 Закону рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Згідно статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з пунктом 7 частини третьої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Статтею 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Пунктом 2 частини другої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» заборонено звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України «Про теплопостачання», статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі включення підприємств, що виробляють, транспортують та постачають теплову енергію, надають послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, підприємств централізованого водопостачання та водовідведення, що надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, послуги з постачання холодної води та послуги з водовідведення, до реєстру підприємств, що беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості відповідно до Закону України «Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення за спожиті енергоносії», з виконавчих проваджень, стягувачами за якими є Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», її дочірня компанія «Газ України», Публічне акціонерне товариство «Укртрансгаз», постачальники електричної енергії, а боржниками - підприємства, що виробляють теплову енергію, транспортують та постачають теплову енергію, надають послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, та підприємства централізованого водопостачання та водовідведення, що надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, послуги з постачання холодної води та послуги з водовідведення.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Відповідно до пункту 3 Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 12 листопада 2003 року № 492, поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України. До поточних рахунків також належать рахунки із спеціальним режимом їх використання, що відкриваються у випадках, передбачених законами України або актами Кабінету Міністрів України.

З наведених норм права вбачається, що судове рішення є обов`язковим до виконання. У разі невиконання боржником рішення суду добровільно, державним або приватним виконавцем здійснюється його примусове виконання. Під час вчинення виконавчих дій виконавець має право накладати арешт на кошти божника, що містяться на його рахунках у банківських установах. При цьому стаття 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунку, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Судом встановлено, що 04.06.2020 ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» було відкрито у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК»:

- поточний рахунок - НОМЕР_1 ;

- транзитний рахунок - НОМЕР_2 ;

- рахунок для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 .

Наказом ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» від 12.06.2020 № 101 було встановлено, що поточний рахунок у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовується підприємством виключно для проведення розрахунків по заробітній платі із працівниками ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України», а також для виплати податків та інших обов`язкових платежів (ПДФО, Військовий збір, ЄСВ, тощо).

Чинним законодавством України не передбачено відкриття суб`єктам господарювання рахунків зі спеціальним режимом їх використання для виплати заробітної плати. З установлених обставин вбачається, що рахунок боржник на кошти на якому виконавцем був накладений арешт, є поточним рахунком боржника, який використовується для зберігання грошей та здійснення різних розрахунково-касових операцій боржника, у тому числі виплати заробітної плати. На цьому рахунку зараховуються та зберігаються кошти боржника, призначені не тільки для виплати заробітної плати. Зазначений рахунок не відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання, накладення арешту на кошти на якому заборонено.

Крім того, ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», на яке нормами статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» покладений обов`язок визначати статус рахунка та можливість накладення арешту на кошти на ньому, постанову виконавця про накладення арешту на кошти боржника виконало. Зазначене свідчить про те, що банк також не визнав цей рахунок та кошти на ньому такими, на які законом заборонено накладати арешт та звертати стягнення.

Разом з тим кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом (стаття 43 Конституції України).

Згідно із частиною п`ятою статті 97 Кодексу законів про працю України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

З наведених норм права вбачається, що зобов`язання з виплати заробітної плати мають пріоритет перед іншими зобов`язаннями суб`єкта господарювання, у тому числі тими, які виконуються в примусовому порядку виконання судових рішень.

У разі виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати в певному розмірі, на кошти, які знаходяться на поточному рахунку боржника, у такому ж розмірі не може бути накладений арешт, а якщо він накладений, то підлягає зняттю.

Таке зняття арешту здійснюється виконавцем відповідно до частини четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати та його розміру. Також арешт в розмірі суми зобов`язання з виплати заробітної плати може бути знятий судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів, призначених для виплати заробітної плати.

Як вбачається з наказу ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» від 12.06.2020 № 101, поточний рахунок у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовується підприємством виключно для проведення розрахунків по заробітній платі із працівниками ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України», а також для виплати податків та інших обов`язкових платежів (ПДФО, Військовий збір, ЄСВ, тощо).

Транзитний рахунок використовується банком для перерахунку грошових коштів, що становлять заробітну плату з поточного рахунку на карткові рахунки працівників підприємства і не може використовуватися для перерахування на нього грошових коштів за результатами ведення господарської діяльності.

Таким чином, для того, щоб забезпечити своєчасну та повну виплату заробітної плати своїм працівникам ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» необхідно надати ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» доручення на виплату зарплати, в свою чергу ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» проводить перерахунок грошових коштів з поточного рахунку підприємства на транзитний, а з транзитного на карткові рахунки працівників ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України».

Отже, поточний рахунок - НОМЕР_1 ; транзитний рахунок - НОМЕР_2 ; рахунок для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 , відкриті в ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовуються з цільовим призначенням для виплати заробітної плати з моменту їх відкриття до накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на них.

Тобто кошти, які знаходяться на цих рахунках, використовуються з цільовим призначенням на виплату заробітної плати та обов`язкових платежів до бюджету.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити таке.

Статтями 43 та 48 Конституції України передбачено, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом та кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.

Тобто, накладення арешту на рахунки, кошти на яких використовуються для виплати заробітної плати працівникам, спричиняє порушення їх конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю. В свою чергу, арешт коштів на рахунку позивача також унеможливлює виконання ним своїх обов`язків зі сплати податків та зборів.

Податковим кодексом України та Законом України від 08.07.2010 № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено нарахування штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату податків та єдиного збору.

Також, відповідно до положень Закону «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу).

Крім того, зазначений вище рахунок не є єдиним у позивача, ним відкриті і інші рахунки, кошти на яких залишаються арештованими.

Враховуючи все вищевикладене, суд дійшов висновку про протиправність арешту коштів, що знаходяться на поточному рахунку НОМЕР_1 ; транзитному рахунку НОМЕР_2 ; рахунку для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», оскільки останній позбавляє можливості проведення операцій з виплати заробітної плати та перерахування супутніх податків та зборів до бюджету.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи положення частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд стягує на користь позивача понесені ним судові витрати, які підлягають відшкодуванню, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись положеннями статей 77-78, 139, 143, 241-246, 255, 263, 291, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» задовольнити.

2. Скасувати постанову старшого державного виконавця Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві Левіцького Тимофія Костянтиновича про арешт коштів боржника від 26.05.2020 в частині накладення арешту на кошти, що знаходяться на поточному рахунку НОМЕР_1 ; транзитному рахунку НОМЕР_2 ; рахунку для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», для можливості проведення операцій з виплати заробітної плати та перерахування супутніх податків та зборів до бюджету.

3. Стягнути на користь Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» (, 01021, м.Київ, вул.Шовковична, буд.12-б) за рахунок бюджетних асигнувань Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві (, 01011, м.Київ, вул.Різницька, 11-Б) судовий збір у розмірі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Є.В. Аблов

Позивач: Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» (, 01021, м. Київ, вул. Шовковична, буд.12-б)

Відповідач: Печерський районний відділ Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві (, 01011, м. Київ, вул. Різницька, 11-Б)