Справа № 160/6411/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2020-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2020 року Справа № 160/6411/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Захарчук-Борисенко Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні у м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Повного товариства "Аякс" до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство "Прокредит Банк" про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
12.06.2020 Повне товариство "Аякс" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство "Прокредит Банк", в якому просило:
Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є неправомірним та підлягає скасуванню, оскільки реєстрація податкової накладної від 04.11.2019 № 1 була здійснена 04.12.2019 у зв`язку з відсутністю реєстраційного ліміту станом на 30.11.2019, який виник виключно з вини Державної казначейської служби, яка не зарахувала своєчасно кошти, перераховані ПТ «Аякс» 29.11.2019 на електронний рахунок ПТ «Аякс» для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, а тому позивач не мав можливості вчасно подати податкову накладну для реєстрації без наявності відповідного ліміту, оскільки електронна система відхиляє такі податкові накладні з технічних причин.
Отже, оскаржуване податкове повідомлення-рішення не відповідає чинному законодавству та прийняте на підставі хибних висновків, до яких дійшов відповідач в ході проведення перевірки.
З огляду на вищевикладене, позивач просив суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою суду від 16.06.2020 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою суду від 03.07.2020 було задоволено клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про продовження строку для подання відзиву у справі №160/6411/20 та продовжено Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області строк для подання відзиву по справі №160/6411/20, встановлений ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного від 16.06.2020, на десять днів з дня отримання копії ухвали суду про продовження строку для подання відзиву від 03.07.2020.
09.07.2020 до суду від представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на адміністративний позов, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі та просив суд відмовити у їх задоволенні.
З урахуванням вищевикладеного, представник Головного управління ДПС у Дніпропетровській області вважає вимоги позивача безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
17.07.2020 до суду від представника Повного товариства «Аякс» надійшла відповідь на відзив, в якій останній підтримав свою правову позицію, викладену в адміністративному позові та просив суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Третя особа була належним чином повідомлена про розгляд даної адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження, що підтверджується оригіналом рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, однак жодних пояснень чи клопотань до суду не надала.
Відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно із ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частинами 5, 8 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Так, 24.02.2020 посадовими особами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку Повного товариства «Аякс» з питання своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2019 року зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних 04.12.2019.
За результатами проведеної перевірки складено акт № 8986/196/04-36-55-20/25525948 від 24.02.2020, яким встановлено, що в порушення пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України суб`єктом господарювання порушено граничні строки реєстрації по 1 податковій накладній, складеної за листопад 2019 року на суму податку на додану вартість 422 935,13 грн. Порушення граничного строку реєстрації: - до 15 календарних днів - на загальну суму ПДВ 422 935,13 грн., а саме: податкова накладна № 1, дата складання 04.11.2019, граничний строк реєстрації 30.11.2019, фактична дата реєстрації 04.12.2019, кількість днів порушення строків реєстрації 4.
Правомірність вищенаведеного податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області і є предметом даної адміністративної справи.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до підпункту 16.1.2 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Порядок ведення ЄРПН затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», із змінами і доповненнями внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 30 січня 2015 року №20 (далі - Порядок №1246).
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Як вбачається з матеріалів справи, Повним товариством «Аякс» 04.11.2019 року було складено податкову накладну № 1 на суму податку на додану вартість 422 935,13 грн. (постачання товару ТОВ Кофко Агрі РесорсізУкраїна» на суму 2 114 675,63 грн.).
Відповідно до пункту 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України ПТ «Аякс» повинно було зареєструвати вищевказану податкову накладну від 04.11.2019 № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних в строк по 30.11.2019 року (включно).
Матеріалами справи підтверджено, що 29.112019 з метою поповнення свого не бюджетного рахунку НОМЕР_1 , відкритого органом казначейства в системі електронного адміністрування податку па додану вартість для здійснення подальшої реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 04.11.2019 № 1, ПТ «Аякс» сформувало та подало до Акціонерного товариства «Прокредит Банк» платіжне доручення за № 727 від 29.11.2019 на суму 94 471,00 грн., яке згідно відтиску штампу банку було прийнято до виконання банком та проведено банком - 29.11.2019, що підтверджується копією відповідного платіжного доручення, а також копією виписки банку, які містяться в матеріалах справи.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.
Згідно з п. 13 вказаного вище Порядку ДПС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.
Платник податку мас право отримувати у ДПС інформацію про етап свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.
Пунктом 1 пункту 22 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість встановлено, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка.
Пунктом 5 Порядку казначейського обслуговування не бюджетних рахунків клієнтів, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 21.07.2014 № 770 встановлено, що органи Казначейства зобов`язані зараховувати на не бюджетні рахунки клієнтів кошти, що надійшли за електронними розрахунковими документами протягом операційного дня, у день їх отримання.
З аналізу вищевикладених норм вбачається, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, платник податку перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка, при цьому зазначені кошти мають бути зараховані на рахунок платника протягом операційного дня, у день їх отримання.
Однак, згідно витягів щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні у Єдиному реєстрі № 3010339 за 29.11.2019, № 0411216 за 02.12.2019 вбачається, що поповнення електронного рахунку з поточного рахунку ПТ «Аякс» у сумі 94 471,00 грн. відбулася лише 02.12.2019 року о 14:30:28 год.
Вищевказане також підтверджується скріншотом з електронного кабінету платника податку ПТ «Аякс», в якому зазначена транзакція 94 471,00 грн. перерахованих ПТ Аякс» 29.11.2019 на рахунок НОМЕР_1 в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Таким чином реєстрація податкової накладної від 04.11.2019 № 1 була здійснена 04.12.2019 у зв`язку з відсутністю реєстраційного ліміту станом на 30.11.2019 року, який виник виключно з вини Державної казначейської служби України, яка не зарахувала своєчасно кошти, перераховані ПТ «Аякс» 29.11.2019 на електронний рахунок ПТ «Аякс» для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань.
А тому, суд погоджується з доводами представника позивача щодо того, що ПТ «Аякс» не мало можливості вчасно подати податкову накладну для реєстрації без наявності відповідного ліміту, оскільки електронна система відхиляє такі податкові накладні з технічних причин.
У той же час, іншого механізму, ніж передбачено пунктом 200-1.3 ст. 200-1 Податкового кодексу України, «Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість» для збільшення суми, обчисленої відповідно до пункту 9 цього Порядку, ніж перерахування необхідної суми коштів з поточного рахунка на електронний рахунок нормами права не передбачено.
Виходячи з аналізу вищевикладених обставин та вимог Податкового кодексу України вбачається, що ПТ «Аякс» з метою своєчасної реєстрації податкової накладної від 04.11.2019 № 1 було вчинено всі необхідні дії, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну (після 30.11.2019 року) з незалежних від Товариства причин, а саме через несвоєчасність зарахування на електронний рахунок ПТ «Аякс» перерахованих коштів, що призвело до затримки коригування суми податку, на яку ПТ «Аякс» мало право зареєструвати податкову накладну, та унеможливило реєстрацію податкової накладної в межах встановленого законом граничного терміну її реєстрації.
Відповідно до правової позиції, висловленої в постанові Верховного Суду від 27.02.202 у справі № 804/3559/17, слідує «Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної було вчинено всі необхідні дії, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, а саме через несвоєчасність врахування на електронний рахунок позивача перерахованих коштів, що призвело до затримки коригування суми податку, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні, та унеможливило реєстрацію податкової накладної в межах встановленого законом граничного терміну її реєстрації.
Із врахуванням обставин справи, враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, вимоги Податкового Кодексу України, принцип правомірності дій платника податків, на думку колегії суддів, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення позову».
Така сама правова позиція викладена також в постанові Верховного Суду від 18.01.2018 року у справі № 804/5153/17.
За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції», адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів, має саме податкове управління.
Таке правозастосування закріплене і в Кодексі адміністративного судочинства України, частиною другою статті 77 якого передбачено що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до приписів частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
А тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати у розмірі 2 102,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 327 від 09.06.2020, копія якого міститься в матеріалах справи.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко