Справа № 160/3906/20
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 серпня 2020 року Справа № 160/3906/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Національної металургійної академії України про застосування заходів реагування,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Національної металургійної академії України (далі - установа), в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівель та споруд за адресами: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 та пр. Трубників, 18 Національної металургійної академії України до повного усунення порушень.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що у ході проведення уповноваженими особами позивача позапланової перевірки установи виявлено факт порушення останнім законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) вищевказаного об`єкту до повного усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
При цьому, у зв`язку з проведенням карантинних заходів, спричинених пандемією, відповідачу продовжувався строк для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач наданим правом скористався та надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що заявлені позивачем позовні вимоги є не співмірними з тими наслідками, що можуть бути спричинені у разі задоволення позову. Установа зазначає, що є державним навчальним закладом та у зв`язку з відсутністю належного фінансування з боку держави, виконання вимог припису щодо усунення усіх виявлених порушень може зайняти багато часу. Наведене, на думку відповідача обмежить конституційні права громадян на працю та освіту, у зв`язку з чим у задоволенні позову просить відмовити.
Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що у період з 09.01.2020 по 10.01.2020 р. відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» уповноваженими особами позивача проведено позапланову перевірку установи за адресами: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 та пр. Трубників, 18.
Позивач зазначає, що подальша експлуатація вищевказаного об`єкту, що експлуатується відповідачем із зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та /або здоров`ю людей, а відтак, до установи повинні бути застосовані заходи реагування відповідно до заявленого позову.
При вирішенні спору суд виходить із того, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).
Відповідно до статті 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Частиною 5 статті 4 Закону № 877 визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Отже, застосування заходів реагування включає в себе: зупинення виробництва суб`єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об`єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів.
Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.
Пунктом 7 статті 7 передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Як визначено ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Встановлення не усунення відповідачем зазначених вище порушень обумовлює звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів державного нагляду (контролю).
При цьому застосування означених заходів можливе у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Як вже встановлено судом і підтверджено матеріалами справи, посадовими особами позивача проведено планову перевірку установи, за результатами якої складено акт щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки від 10.01.2020 № 15.
Так, вказаним актом встановлено ряд порушень, допущених відповідачем у сфері пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту, зокрема:
- будівлю учбового корпусу за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, пр. Трубників, 18 не дообладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей;
- система пожежної сигналізації на першому та другому поверсі будівлі учбового корпусу знаходиться в несправному стані;
- лабораторний корпус не обладнано системою протипожежного захисту;
- будівлю їдальні Юність, учбових майстерень та гаражу не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей;
- пожежні кран-комплекти №№ 1, 3, 10, 11, 14, 15, 16, 21 в будівлі учбового корпусу та в лабораторному корпусі знаходяться в несправному стані.
- пожежні насоси насосної станції в лабораторному корпусі утримуються не у постійній експлуатаційній готовності, а саме: знаходяться в неробочому стані.
- допущено зняття дверей сходової клітки на 2-му та 4-му поверсі будівлі учбового корпусу
- допущено зняття дверей вестибюлю на 1 - му поверсі лабораторного корпусу;
- допущено заміну скла, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях сходових кліток, холів та вестибюлів в будівлі учбового корпусу та лабораторному корпусі.
- відсутні протипожежні двері в отворі протипожежної перешкоди, яка відокремлю електрощитову від коридору на першому поверсі лабораторного корпусу;
- знижено клас вогнестійкості елементів заповнення прорізу у протипожежній перешкоді в приміщені комори для зберігання горючих матеріалів в лабораторному корпусі, а саме: не встановлено протипожежні двері 2-го типу;
- знижено клас вогнестійкості елементів заповнення прорізу у протипожежній перешкоді в приміщенні бібліотеки в будівлі учбового корпусу, а саме: не встановлено протипожежні двері 2-го типу.
- стаціонарні зовнішні пожежні сходи будівлі учбового корпусу та лабораторного корпусу утримуються не пофарбованими.
- не проведено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру.
- будівлю учбового корпусу за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 не дообладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
- в будівлі гуртожитку пожежні кран- комплекти не доукомплектовані пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами, а також важелями для полегшення відкривання вентилів.
- не здійснено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів в будівлі гуртожитку, з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.
- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток в будівлі гуртожитку.
- не проведено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру.
Суд зазначає, що відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Не належне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Відсутність дверей призведе до збільшення ймовірність розповсюдження небезпечних факторів пожежі по всім поверхах, в тому числі по шляхам евакуації ускладнивши евакуацію людей з будівлі, що загрожуватиме життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні монтажу зовнішніх сходів для евакуації людей, унеможливить їх використання як шляху евакуації при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність приладів для самозачинення дверей створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
На переконання суду, сукупність виявлених в ході позапланової перевірки порушень створюють реальну загрозу для життя і здоров`я людей, які працюють та постійно знаходяться на таких об`єктах, що експлатується відповідачем.
При цьому, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в Акті перевірки. Більш того, у вказаному акті міститься відомості щодо попередніх перевірок установи та прийняття відповідних розпорядчих документів, вимоги яких уповноваженими особами відповідача виконано не було.
Слід зазначити, що відповідач помилково розцінює реалізацію позивачем владних повноважень як заходи, що направлені на обмеження осіб, які працюють та навчаються у таких будівлях (спорудах) щодо реалізації ними конституційних справ. Суд при вирішені спору керується принципом верховенство права, відповідно до якого зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
У розглянутому випадку, на переконання суду, заявлені позивачем позовні вимоги відповідають основним засадам дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілям, на досягнення яких вони спрямовані, оскільки заявлені в інтересах людей, що знаходяться (перебувають) у такому об`єкті, для забезпечення їх життю і здоров`ю та уникненню можливих несприятливих наслідків.
При цьому, долучені відповідачем до матеріалів справи докази свідчать про те, що установою вчинено заходи щодо усунення незначних порушень. Посилання останнього на неналежне фінансування з боку держави не є підставою для відмови у задоволенні позову, враховуючи, що протягом останніх двох років стосовно відповідача проводилися як позапланові так і позапланові заходи з виданням відповідних розпорядчих документів, вимоги яких виконано не було.
Таким чином, у разі не застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівель та споруд за адресами: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 та пр. Трубників, 18 Національної металургійної академії України до повного усунення порушень, при виникненні екстреної ситуації створиться реальна загроза для життя та здоров`я людей, які будуть знаходитись на такому (таких) об`єкті (ах), у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Слід відмітити, що відповідач у разі усунення усіх порушень зазначених в Акті перевірки, має право звернутися до суду із позовом про скасування заходів реагування, у зв`язку з чим у задоволенні його клопотання про зупинення провадження слід відмовити.
Згідно зі статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати стягненню не підлягають.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області - задовольнити повністю.
Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, пр. Трубників, 18, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 Національної металургійної академії України шляхом зобов`язання Національної металургійної академії України зупинити експлуатацію об`єкта, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, пр. Трубників, 18, будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 17 до повного усунення порушень, зазначених в акті від 10.01.2020 № 15.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.Є. Букіна