Справа № 443/1074/20
Суддя: Сливка С. І.
Дата ухвалення: 2020-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №443/1074/20
Провадження №2-а/443/79/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 серпня 2020 року місто Жидачів

суддя Жидачівського районного суду Львівської області Сливка С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до патрульного Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області Пастернака Б.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серія БАА №164102 від 13.07.2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить: поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення; витребувати у Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області в якості доказів відеозаписи нагрудних відеокамер та відеореєстратора службового автомобіля поліції, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, докази законності дій працівників поліції та застосування працівниками поліції фото, відеозасобів службового автомобіля поліції в момент складення оскаржуваної постанови, скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення.

Згідно вимог ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, у тому числі, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно вимог, встановлених ч.4 та ч.7 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності із вимогами ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, оскаржувану постанову було винесено 13.07.2020 року. Відповідно строк на право звернення до суду з цим позовом у позивача закінчився 24.07.2020 року.

Позивачем не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску вищезазначеного строку.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (ч.2 ст. 80 КАС України)

Частиною 3 статті 80 КАС України встановлено, що про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Однак, всупереч вимогам вказаних вище норм закону, позивач просячи суд витребувати докази, не довів неможливості самостійно надати такі докази і про заходи, які він вживав для їх отримання самостійно відомості відсутні.

Крім того, зміст вказаних вище норм закону свідчить про те, що клопотання про витребування доказів має бути оформлено належним чином із зазначенням обставин, які може підтвердити цей доказ.

Таким чином, клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів не оформлено належним чином, що позбавляє суд можливості розглянути його по суті до усунення недоліків вказаних вище.

Також, частиною 3статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вказаної норми позивачем не сплачено судовий збір.

Слід зазначити, що відповідно до статей 3,5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 3,5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн., та надати оригінал квитанції до матеріалів її адміністративного позову.

Відповідно до ст.169КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст.161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 161, 169 КАС України

ПОСТАНОИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до патрульного Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області Пастернака Б.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серія БАА №164102 від 13.07.2020 року, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Сливка