Справа № 120/2759/20-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

11 серпня 2020 р. Справа № 120/2759/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання: Ковальова В.О.

представників позивача: Ремез К.І., Ремез Ю.В.

розглянувши у режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фрукти 2016" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фрукти 2016» до Київської митниці Держмитслужби, в якому просить скасувати:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA100320/20209/000069/2 від 15.06.2020 року;

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці Державної митної служби України № UA100320/2020/00124.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 15.06.2020 року товариством було подано електронну митну декларацію до Київської митниці Держмитслужби, якій присвоєно № UA100320/2020/621086. Вказаною декларацією заявлено до митного оформлення в режимі імпорт товар: яблука свіжі, врожаю 2019 року сорт: - FUGI, розмір 65-75, 1 категорії - 11232 кг, 2 категорії - 9360 кг, разом вага нетто 20592 кг, упаковані у 1584 шт. ящиках з фанери на дерев`яних піддонах. Задекларований товар поставлено позивачеві на виконання умов контракту на поставку свіжих фруктів та овочів №040520 від 04.05.2020 року, укладеним з фірмою EW FRUITS LTD (резидент Великобританії) на підставі інвойсу №4 від 01.06.2020 року. На підтвердження митної вартості товару декларантом до митного оформлення разом із митною декларацією подано повний перелік наявних у нього документів у відповідності до частини 2 статті 53 МК України.

Однак, 15.06.2020 року Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості за №UA100320/20209/000069/2, яким відмовлено у визнанні митної вартості товарів за основним методом та застосовано метод визначення митної вартості 2ґ (резервний).

Так, вказаним рішенням змінено у бік збільшення митну вартість товару, а саме замість заявленої вартості 0,57 євро за 1 категорію та 0,53 євро за 2 категорію за 1 кг, тобто 11363,04 євро (графа 27 Рішення), відповідачем встановлено вартість даного товару на рівні 1,1502 євро за 1 кг, тобто 23684,92 євро (графа 30). Прийняття відповідачем даного рішення призвело до безпідставного збільшення митних платежів за ввезення товару на митну територію України і випуск у вільний обіг "імпорт" на 94956,28 грн та порушення права позивача на випуск товарів за основним методом визначення митної вартості і права вільного користування власними грошовими коштами, що були надмірно перераховані на рахунок органу доходів і зборів у вигляді митних платежів.

Крім того, на підставі рішення про коригування митної вартості за №UA100320/20209/000069/2 від 15.06.2020 року позивачу було відмовлено в митному оформлені товару за МД № UA100320/2020/621086 від 15.06.2020 року та прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100320/2020/00124 від 15.06.2020 року.

Позивач вважає протиправними рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 01.07.2020 року відкрито провадження у даній справі та вирішено розгляд здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із викликом сторін. Також даною ухвалою встановлено відповідачеві строк для подачі відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду від 06.08.2020 року та відповідно до положень статті 162 КАС України, Київською митницею Держмитслужби подано до суду відзив щодо заявлених позовних вимог, з якого слідує, що відповідач заперечує щодо задоволення адміністративного позову. В обґрунтування позовних вимог вказує, що 15.06.2020 року до відділу митного оформлення №3 митного поста "Чайки" (на даний час м/п "Київ-південно-західний") уповноваженою особою ТОВ "Українські фрукти 2016" надано митну декларацію, яка зареєстрована за № UA100320/2020/621086 з метою митного оформлення товару "Яблука свіжі, врожаю 2019 року. Сорт: FUGI. Розмір 65-75, 1 категорії - 11232 кг. Розмір 65-75, 2 категорії - 9360 кг. Всього 20592 кг. Упаковані у 1584 ящиках з фанери на дерев. піддонах. Торгівельна марка: нема даних. Виробник: Frutas L1obera SL. "Країна виробництва - ES". Разом з митною декларацією було подано ряд документів.

Митна вартість товару "яблука свіжі..." була заявлена декларантом за основним методом за ціною договору, укладеного компанією "EW FRUITS LTD", виходячи з 0,6732 євро/кг.

Втім, під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів відповідачем встановлено, що обов`язкові документи для підтвердження митної вартості, передбачені частиною 2 статті 53 МК України, надано не в повному обсязі, що унеможливлює здійснити контроль правильності визначення заявленої митної вартості (стаття 54 МК України), а також здійснити перевірку достовірності та об`єктивності відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної декларації.

З метою підтвердження числових складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари від декларанта було витребувано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості згідно з переліком, викладеним у електронному повідомленні.

Крім того, відповідач вказує на те, що в експортній декларації країни відправлення від 08.06.2020 року №20ES6849 вартість товару в іноземній валюті зазначено як 10333,44 водночас як в інвойсі від 01.06.2020 року №4 (фактично один документ на товар, який містить ціну товару, контракт містить лише загальну суму 300000 євро) зазначено 11363,04 євро.

Стосовно долученого до позовної заяви висновку експертного дослідження визначення ринкової вартості товару № ГО-1280, зазначив, що до митниці, ні під час подання митної декларації, ні під час витребовування додаткових документів останній не подавався і митницею не оцінювався. Водночас такі висновки митницею витребовувалися.

Щодо застосованого методу, то відповідач вказує, що декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу не надано. У зв`язку з чим відповідачем винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA 100320/2020/00069/2 від 15.06.2020 року, яким митна вартість визначена виходячи з 1,1502 євро/кг.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Частиною 1 статті 205 КАС України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 205 КАС України у разі неявки без поважних причин або без повідомлення причин неявки в судове засідання учасника справи, який був належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

Крім того, в силу вимог частини 3 статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене та беручи до уваги достатність наявних у справі доказів, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши повідомлені представниками позивача обставини та обґрунтування, вказані відповідачем у відзиві на позов мотиви, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

15.06.2020 року позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію (далі - МД), якій присвоєно № UA100320/2020/621086 з метою митного оформлення товару - яблука свіжі, врожаю 2019 року сорт: - FUGI, розмір 65-75 - 1 категорії - 11232 кг, 2 категорії - 9360 кг, всього 20592 кг, упаковані у 1584 ящики з фанери на дерев`яних піддонах, торгівельна марка - немає наданих, виробник Frutas L1obera SL, країна виробництва - ES.

Задекларований товар поставлено позивачеві на виконання умов контракту на поставку свіжих фруктів та овочів № 040520 від 04.05.2020 року, який укладений з фірмою EW FRUITS LTD (резидент Великобританії), на підставі інвойсу № 4 від 01.06.2020 року.

На підтвердження митної вартості товару декларантом до митного оформлення разом з МД № UA100320/2020/621086 подано перелік наявних у нього документів відповідно до частини 2 статті 53 МК України: контракт на поставку свіжих фруктів та овочів № 040520 від 04.05.2020 року; інвойс № 4 від 01.06.2020 року; платіжне доручення в іноземній валюті від 03.06.2020 року (пункт 4 частина 2 стаття 53 МК України "якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару").

Крім того, декларантом в порядку частини 6 статті 53 МК України подано додаткові документи: МД країни відправника № 20ЕS6849 від 08.06.2020 року; CMR; прайс-лист від 01.06-07.06.2020 року.

Митна вартість товару була визначена позивачем за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) укладеного з компанією "EW FRUITS LTD" виходячи з 0,57 євро/кг (за 1 категорію) та 0,53 євро/кг (за 2 категорію).

Втім, 15.06.2020 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за №UA100320/20209/000069/2. Відповідно до якого, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження митної вартості товару заявленого за МД № UA100320/2020/621086 від 15.06.2020 року встановлено, що вони не містять всіх відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості та містять розбіжності .

Так, рішенням про коригування митної вартості товарів за №UA100320/2020/000069/2 змінено в бік збільшення митну вартість товару, а саме замість заявленої вартості 0,57 євро за 1 категорію та 0,53 євро за 2 категорію за 1 кг, тобто 11363,04 євро (графа 27 Рішення), відповідачем встановлено вартість даного товару на рівні 1,1502 євро за 1 кг, тобто 23684,92 євро (графа 30)

На підставі рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000069/2, відповідачем відмовлено у митному оформленні (випуску товарів) за МД № UA100320/2020/621086 від 15.06.2020 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UA100320/2020/00124.

Вважаючи протиправними рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з метою їх скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується наступними мотивами.

Митний кодекс України (далі - МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Відповідно до вимог частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частиною 1 статті 257 МК України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Так, статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із статтею 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним методом (тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) та другорядними: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); за резервним. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 1, 2 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України, частиною першою якої обумовлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Згідно з частиною другою зазначеної статті документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою даної норми визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Як встановлено із тексту рішення про коригування митної вартості товару за №UA100320/2020/000069/2 від 15.06.2020 року мотивом його прийняття було відсутність у поданих документах, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості та наявні розбіжності.

1) транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів надано не в повному обсязі;

2) надана довідка про транспорті витрати не дає можливості перевірити правильність заявлених числових значень транспортних витрат, при заявлені декларантом митної вартості товарів на умовах поставки згідно з Інкотермс «FCA- ALBESA»

В результаті опрацювання інформації наявної у митного органу, останнім встановлено неможливість підтвердження заявленого декларантом методу визначення митної вартості товарів. Так, митним органом, на підставі частини 2 статті 64 МК України, застосовано другорядний метод - 2ґ (резервний метод). Джерелом інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю зазначення митної вартості товару: МД від 08.06.2020 року за №UA10430/2020/6000 (рівень митної вартості згідно джерела інформації - 1,32 USD/кг).

Як вбачається із наданих декларантом документів, такі первинні документи містять інформацію щодо вартості товару.

Твердження відповідача про неможливість перевірити достовірність декларування складових митної вартості (витрати на транспортування) не було можливим, спростовуються відповідними доказами, зокрема договором № У1905 від 19.05.2020 року, укладеним з ТОВ «Дніпротранснафта» з одного боку та ТОВ «Українські фрукти 2016». Відповідно до умов даного договору сторони домовилися, що вартість фрахту та інших послуг, а також порядок розрахунків встановлюються сторонами в окремих заявках Замовника для кожного перевезення, які є невід`ємною частиною договору.

Також, відповідно довідки № 15/06 від 15.06.2020 року ТОВ «ТК «Дніпротранснафта» вартість доставки вантажу для ТОВ «Українські фрукти 2016» автотранспортом ТОВ «Транспортна компанія «Дніпротранснафта» автомобілем DAF НОМЕР_2/ НОМЕР_1 по маршруту Zaragoza (Іспанія) - м./п. Краківець, складає 75529,75 грн; м./п. Краківець - м. Київ (Україна) 33233,09 грн.

Вказане свідчить про недоведеність відповідачем обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви щодо достовірності відомостей складових митної декларації, а саме витрат транспортування.

Щодо митної декларації № UA10430/2020/6000 від 08.06.2020 року, яка стала джерелом інформації про числове значення митної вартості, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598).

Наведене узгоджується із правовими висновками, сформульованими у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 року у справі № 821/1617/17 та від 05.02.2019 року у справі № 816/1199/15-а.

Між тим, як встановлено із рішення про коригування митної вартості товарів від 15.06.2020 року, у ньому зазначено лише номер та дату митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, однак не містить порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Відтак вказане не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України.

Щодо посилання відповідача на те, що декларантом неподані усі необхідні документи, то суд вважає їх безпідставними, оскільки такі документи згідно з частиною другою статті 53 МК України не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, не містили розбіжностей та/або явних ознак підробки, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів, зокрема і перелічених вище.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.12.2019 року справа № 810/5295/15, адміністративне провадження № К/9901/14750/18, у постанові від 06.02.2020 року, справа №540/2219/18, адміністративне провадження №К/9901/23676/19

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення Товариством митної вартості товарів на суму 11363,04 євро, оскільки наведені дані відповідають вимогам закону та підтверджені поданими позивачем документами. Зазначене, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятого відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості за № UA100320/2020/000069/2 від 15.06.2020 року.

В той же час відповідно до частин 1, 2 статті 256 МК України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Порядок оформлення картки відмови визначається розділом VII Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 року за № 1360/21672 (далі - Порядок 631).

Згідно з пунктами 7.1, 7.2, 7.5, 7.6 розділу VII "Оформлення картки відмови" Порядку 631, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Системний аналіз вказаних норм вказує на те, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється відповідним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом. Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за наявності виключних підстав та прийняти рішення про коригування митної вартості.

Як встановлено судом вище, після подання позивачем МД, за результатами опрацювання відповідних документів відповідачем складена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2020/00124, в якій було повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів, оскільки в процесі митного контролю та митного оформлення з`ясовано, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару у зв`язку з винесенням митним органом рішення про коригування митної вартості товару № UA100320/2020/000069/2 від 15.06.2020 року.

Тобто, єдиною підставою винесення оскаржуваної картки відмови в митному оформленні (випуску) товарів послугувало попередньо винесене рішення про коригування митної вартості товару № UA100320/2020/000069/2 від 15.06.2020 року.

Беручи до уваги скасування рішення про коригування митної вартості товару № UA100320/2020/000069/2 від 15.06.2020 року, яке було покладено в основу картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці Держмитслужби за № UA100320/2020/00124, суд доходить висновку, що така картка є також протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини повністю підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується частиною 1 статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA100320/20209/000069/2 від 15.06.2020 року.

Визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці Державної митної служби України № UA100320/2020/00124.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фрукти 2016" 4204,00 (чотири тисячі двісті чотири) гривні сплаченого судового збору.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Українські фрукти 2016" (вул. Львівське шосе, 2, м. Вінниця, )

Київська митниця Державної митної служби України (вул. Вацлава Гавела, 8-А, м. Київ, )

Копію рішення у повному обсязі сторони можуть одержати: 18.08.2020 року.

Суддя Мультян Марина Бондівна