Справа № 280/710/20
Суддя: Прасов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2020-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

17 серпня 2020 року о/об 16 год. 45 хв.Справа № 280/710/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Прасова О.О. при секретарі Новіковій Д.А., розглянувши у місті Запоріжжі за правилами спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, Запорізька область, м.Запоріжжя, вул.Фортечна, буд.65; )

до Державного навчального закладу «Великобілозерський професійний аграрний ліцей» (71400, Запорізька область, Великобілозерський район, с.Велика Білозерка (частина 1 села), вул.Миру, буд.2-А; )

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (надалі позивач, ГУ ДСУНС у Запорізькій області ГУ ДСУНС у Запорізькій області) до Державного навчального закладу «Великобілозерський професійний аграрний ліцей» (надалі відповідач), в якому позивач просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та приміщень Державного навчального закладу «Великобілозерський професійний аграрний ліцей», розташованого за адресом: Запорізька область, Великобілозерський район, с.Велика Білозерка (частина 1 села), вул.Миру, буд.2-А, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень закладу за вказаним адресом, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.

У позові зазначено наступне. У ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача експлуатується з порушенням вимог пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме: 1) не обладнано приміщення закладу системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014р.; 2) не забезпечено будівлі, приміщення первинними засобами пожежогасіння; 3) електролампочки освітлення в приміщеннях не закриті в скляних ковпаках; 4) допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж; 5) не проведено вогнезахисну обробку (просочення) дерев`яних конструкцій горища засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнестійкості (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 6) не визначена для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»; 7) не укомплектовано засобами пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, з розрахунку на 1 щит: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.; 8) допускається направлення на технічне обслуговування з об`єкта одночасно більше 50% вогнегасників від їх загальної кількості; 9) переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м. від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення чи установлювання в шафи пожежних кран-комплектів, у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання), у пожежні щити (стенди); 10) допускається з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 11) не забезпечено на території об`єкту освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання, входів до будинків та споруд; 12) допускається встановлення на вікнах приміщень глухих ґрат (об`єкт: навчальний корпус); 13) допускається розміщення електророзетки на горючій основі (конструкції) (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 14) допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою ізоляцією (об`єкти: навчальний корпус, навчальна майстерня); 15) допускається використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено (об`єкти: навчальна майстерня, приміщення пропускного пункту); 16) пожежні кран-комплекти знаходяться у непрацездатному стані (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 17) приміщення електрощнтової засмічено та захаращено сторонніми предметами (об`єкт: навчальна майстерня); 18) не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання; 19) допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами (об`єкт: навчальна майстерня). На підставі викладеного позивач просить суд застосувати до відповідача заходи реагування.

Позивач підтримав позовні вимоги.

Відповідачем подано до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначено наступне. Відповідачем вжиті заходи на усунення наведених у позові порушень. Відповідач має запланований учбовий процес та повне зупинення його роботи призведе до негативних наслідків, порушить увесь учбовий процес.

Відповідач проти позову заперечував.

Ухвалою судді від 10.02.2020 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без виклику сторін та призначено судове засідання на 10.03.2020.

10.03.2020 ухвалою суду відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 06.04.2020.

06.04.2020 ухвалою суду відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 12.05.2020.

12.05.2020 ухвалою суду відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 17.08.2020.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

Згідно з складеним 19.12.2019 співробітниками ГУ ДСУНС у Запорізькій області Актом №26 (надалі - Акт перевірки №26 від 19.12.2019) у період з 18.12.2019 по 19.12.2019 проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Вказаний Акт перевірки №26 від 19.12.2019 підписаний представником відповідача без жодних зауважень чи застережень.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує лише порушеннями, зазначеними в пунктах 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9, 10, 11, 13, 15, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25 «Опису виявлених порушень вимог законодавства» Акту перевірки №26 від 19.12.2019.

В обґрунтування позиції по справі відповідачем надано до суду: Наказ відповідача від 26.12.2019 за №311 «Про усунення порушень по припису №22 від 23.12.2019»; План усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідно до припису №22 від 23.12.2019 Великобілозерського районного сектору ГУ ДСНС України у Запорізькій області; Доповідні записки по усуненню порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки; лист відповідача від 14.02.2020 за №64/01-18 на адресу т.в.о. директора Департаменту освіти і науки Запорізької обласної державної адміністрації; Договір купівлі-продажу від 06.11.2019 за №136/Б; Договір надання послуг з технічного обслуговування вогнегасників від 06.11.2019 за №167/Б; Договір купівлі-продажу від 27.02.2020 за №34/Б; Рахунки на оплату по замовленню; Акт здачі-прийняття робіт (надання послуг); платіжні доручення; видаткову накладну; КЕКВ 2240; лист ТОВ «Безпека» від 10.02.2020 за №75/20 на адресу відповідача; фотоматеріали.

Однак, безспірно залишились не усунутими такі порушення наведені в Акті перевірки №26 від 19.12.2019 та позовній заяві: 1) не обладнано приміщення закладу системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014р.; 2) не проведено вогнезахисну обробку (просочення) дерев`яних конструкцій горища засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнестійкості (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 3) пожежні кран-комплекти знаходяться у непрацездатному стані (об`єкти: гуртожиток, навчальний корпус, навчальна майстерня); 4) не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

Документальних доказів повного усунення порушень наведених в Акті перевірки №26 від 19.12.2019 відповідач до суду не надав.

Як свідчать матеріали справи, відповідачем у повному обсязі не усунуті наведені в Акті перевірки №26 від 19.12.2019 порушення.

У суду не викликає зауважень до викладеного в Акті перевірки №26 від 19.12.2019 та позовній заяві як порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Так, п.1.1 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених 30.12.2014 наказом Міністерства внутрішніх справ України, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697 (надалі «Правила пожежної безпеки в Україні»), передбачено, що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах (п.1.1 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»).

Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (п.1.2 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»).

Згідно з п.2.5 глави 2 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в Україні» у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Відповідно до п.3.6 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку. Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами. До початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року №151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за №554/9153.

Як зазначено у п.1.18 глави 1 розділу ІV «Правил пожежної безпеки в Україні», забороняється: проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів; відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках; експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією; застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок; застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання; користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами; підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами); використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів; складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено; прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток; розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.

Згідно з п.1.8 глави 1 розділу ІV «Правил пожежної безпеки в Україні» улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт.

Відповідно до п.2.9 глави 2 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в Україні» для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами.

Як зазначено у п.3.11 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди). Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 кв.м. з розрахунку один щит (стенд) на 5000 кв.м. захищуваної площі. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. На пожежних щитах (стендах) повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, які можуть застосовуватися в даному приміщенні, споруді, установці. Пожежні щити (стенди) та засоби пожежогасіння повинні бути пофарбовані у відповідні кольори згідно з ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Склади пиломатеріалів, тари та волокнистих матеріалів потрібно забезпечувати необхідною (понаднормовою) кількістю пожежних щитів з набором первинних засобів пожежогасіння згідно з місцевими умовами.

У п.3.20 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» зазначено, що на технічне обслуговування з об`єкта одночасно дозволяється відправити не більше 50% вогнегасників від їх загальної кількості.

Згідно з п.3.10 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння слід установлювати вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби). Розміщення та експлуатація вогнегасників повинні здійснюватись згідно з вимогами Типових норм належності вогнегасників, Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року №152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за №555/9154. Переносні вогнегасники повинні розміщуватися шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення; установлювання в шафи пожежних кран-комплектів, у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання), у пожежні щити (стенди).

Відповідно до п.1.6 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні» з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Як зазначено у п.1.17 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

У п.1.10 глави 1 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в Україні» зазначено, що на території об`єкта повинно бути забезпечено освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання, входів до будинків та споруд.

Згідно з п.2.16 глави 2 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в Україні» у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті). Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Відповідно до пп.9 п.2.2 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам: пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання.

Як зазначено у п.2.12 глави 2 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в Україні», забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) не за призначенням, розміщувати в них виробничі і складські дільниці, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами. Двері горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів повинні утримуватися зачиненими. На дверях слід вказувати місце зберігання ключів. Вікна горищ, технічних поверхів, підвалів повинні бути засклені.

Згідно з п.1.20 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні» замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Суд вважає, що виявлені позивачем під час позапланової перевірки відповідача як кожне правопорушення окремо, так і всі правопорушення в цілому створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Звідси, на думку суду, залишення не усуненим відповідачем хоча б одного з порушення наведеного в Акті перевірки №26 від 19.12.2019 залишає існування загрози життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено у ст.1 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки», у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються у такому значенні: суб`єкт господарської діяльності - юридична або фізична особа, у власності або у користуванні якої є хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки; об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру; (…).

У п.1 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого 16.12.2015 постановою Кабінету Міністрів України №1052, зазначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з пп.48 п.4 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого 16.12.2015 постановою Кабінету Міністрів України №1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань: складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Відповідно до п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідачем не подано до суду доказів відсутності зазначених у позові порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей під час експлуатації ним об`єкту, що перевірявся позивачем.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідачем документально не доведено, що на день судового розгляду справи усунуті підстави для вжиття заходів, зазначених у позовній заяві.

При цьому, у ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено: «1.Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; … перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); … Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). …».

Враховуючи наведені норми права та те, що компетентним суб`єктом владних повноважень з питань існування загрози життю та/або здоров`ю людей при порушенні вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є позивач, то суд вважає обґрунтованою позицію позивача наведеною у позові, що безперечним доказом усунення відповідачем порушень буде відповідний Акт позапланової перевірки, складений позивачем, про усунення відповідачем виявлених порушень у повному обсязі.

Однак, на день судового засідання до суду не надано відповідного Акту позапланової перевірки, складеного позивачем, про усунення відповідачем виявлених порушень у повному обсязі.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Доводи проти позову відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 12, 139, 143, 243-246, 262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та приміщень Державного навчального закладу «Великобілозерський професійний аграрний ліцей», розташованих за адресою: 71400, Запорізька область, Великобілозерський район, с.Велика Білозерка (частина 1 села), вул.Миру, буд.2-А, шляхом зобов`язання Державний навчальний заклад «Великобілозерський професійний аграрний ліцей» (71400, Запорізька область, Великобілозерський район, с.Велика Білозерка (частина 1 села), вул.Миру, буд.2-А; ) повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, Запорізька область, м.Запоріжжя, вул.Фортечна, буд.65; ).

У стягненні з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору за подання адміністративного позову до суду - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Рішення виготовлено у повному обсязі 25.08.2020.

Суддя О.О. Прасов