Справа № 240/6480/20
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2020-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року м. Житомир справа № 240/6480/20

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гуріна Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "Руслана плюс" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

27 квітня 2020 року до Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Фермерське господарство "Руслана плюс" (далі - ФГ "Руслана Плюс") із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області від 16 квітня 2020 року №6709 про відповідність Фермерського господарства "Руслана Плюс" критеріям ризиковості платника па підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Фермерське господарство «Руслана Плюс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в особистому кабінеті платника податків було виявлено відомості, що з 16 квітня 2020 року позивача визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та включено до переліку ризикових платників податків згідно з рішенням Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №6709 від 16 квітня 2020 року відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165. Позивач вважає, що внесення його до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності господарства. У даному випадку внесення господарства у перелік суб`єктів підприємництва, що мають ознаки ризиковості, створює для нього, на відміну від інших суб`єктів підприємницької діяльності в Україні, певні перешкоди в здійсненні ним законодавчо визначеного обов`язку реєстрації податкових накладних.

Після усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою суду від 26 травня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

24 червня 2020 року від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.40-43). У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування заперечень зазначив, що 12 березня 2020 року Комісією Головного управління ДПС у Житомирській області, яка прийняла рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 прийнято рішення №5689 про відповідність платника податку ФГ «Руслана-Плюс» критеріям ризиковості.

Контролюючим органом віднесено позивача до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, а саме: у зв`язку із наявністю у контролюючого органу інформації, яка стала відомою в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

Ліміт СЕА ПДВ сформовано за рахунок отриманих податкових накладних з номенклатурою силос, гній, газ вуглеводневий скраплений, насіння овочів та кукурудзи, послуги перевезення, напівпричіп, тягач сідельний, комбайн JOHN DEERE, послуги очистки та сушки кукурудзи, бензин, напівпричіп трьохвісний, ЗЗР, міндобриво, не вулканізована резинова суміш, послуги з переробки давальницької сировини - соняшника. При цьому, зареєстровано в ЄРПН податкові накладні з номенклатурою: пшениця, кукурудза, соя, соняшник, просо жовте, соняшникова олія.

Згідно даних ЄРПН, по ланцюгу постачання товарів встановлено підприємство, здійснює реалізацію товарів з підміною товарних позицій.

З урахуванням отриманих від платника податків інформації та копій відповідних документів було прийнято рішення №6709 від 16 квітня 2020 року, яке відповідач вважає правомірним. Тобто, дане підприємство, на думку відповідача, підпадає під Критерії ризиковості платника податку, передбачені пунктом 8 - наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій. Тобто, відсутні підстави для виключення ФГ «Руслана Плюс» з переліку ризикових платників податку.

Відповідно до довідки у справі від 21 серпня 2020 року згідно з наказом Житомирського окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року №01-55-в суддя Гурін Д.М. у період з 6 липня 2020 року до 31 липня 2020 року перебував у щорічній відпустці.

Згідно з частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

ФГ "Руслана Плюс" зареєстроване, як юридична особа з 25 серпня 2010 року (а.с.11-17).

ФГ "Руслана Плюс" взято на облік, як платник податків в органах державної податкової служби та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Житомирській області.

10 квітня 2020 року позивачем на розгляд Комісії Головного управління ДПЄ у Житомира області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації направлено повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: лист-скарга; ТТН на реалізацію з контрагентом ТОВ «Злата Трейд»; ВН на реалізацію з контрагентом ТОВ «Злата Трейд»; договір поставки ТОВ «Злата Трейд» від 24 лютого 2020 року; договір поставки ТОВ «Злата Трейд» від 25 лютого 2020 року; договір поставки ТОВ «Злата Трейд» від 28 лютого 2020 року.

На підставі поданих ФГ "Руслана Плюс" документів, рішенням Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №6709 від 16 квітня 2020 року відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 ФГ "Руслана Плюс" включено до переліку ризикових підприємств відповідно до пункту 8 критерії ризиковості платника податків на підставі того, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з тієї підстави, що оскаржуване рішення не містять обґрунтування його прийняття.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України, контролюючі органи виконують, зокрема, такі функції: організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (підпункт 19-1.1.40); організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами (підпункт 19-1.1.41); використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (підпункт 19-1.1.46).

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України).

У свою чергу, згідно з пунктом 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок №117).

Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

- критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

- ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому Податковим кодексом України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах 18 вересня 2018 року у справі №818/398/15, від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18 та від 20 листопада 2019 року у справі №480/4006/18.

Суд також звертає увагу, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Отже, внесення до Журналу ризикових платників податку ІТС Податковий блок податкової інформації, щодо відповідності підприємств критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.

Щодо твердження позивача про відсутність належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників.

Відповідно до рішення засідання комісії Головного управління ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом від 12 березня 2020 року №18/06-30-06-03-06, вирішено, що ФГ "Руслана Плюс" відповідає критеріям ризиковості платника податку. Вказаних висновків контролюючий орган дійшов з огляду на наступне. За результатами обговорення поданих платниками копій документів, за результатом аналізу інформаційних баз даних ДПС та Єдиного реєстру податкових накладних, встановлено, що підприємство, яким ймовірно здійснюються ризикові операції, а саме: ФГ "Руслана Плюс" - схема руху ПДВ додається. Окрім цього, ФГ "Руслана Плюс" доведено для відпрацювання в рамках наказу №543, як «вигодоформуючий» суб`єкт господарювання за 9 місяць 2019 року, та як «вигодонабувач» за 10 та 12 місяці 2019 року.

Основним видом діяльності господарства є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, платником ПДВ зареєстровано 1 серпня 2019 року, кількість працюючих - 8 осіб. Керівником та засновником господарства є ОСОБА_1 , який одночасно є засновником ПП "Вікторія".

Ліміт СЕА ПДВ сформовано за рахунок отриманих податкових накладних з номенклатурою: силос, гній, газ вуглеводневий скраплений, насіння овочів та кукурудзи, послуги перевезення, напівпричіп, тягач сідельний, комбайн JOHN DEERE, послуги очистки та сушки кукурудзи, бензин, напівпричіп трьохвісний, ЗЗР, міндобриво, не вулканізована резинова суміш, послуги з переробки давальницької сировини - соняшника. При цьому, зареєстровано в ЄРПН податкові накладні з номенклатурою: пшениця, кукурудза, соя, соняшник, просо жовте, соняшникова олія.

Згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних по ланцюгу постачання товарів встановлено підприємство, яке здійснює реалізацію товарів з підміною товарних позицій (а.с.47-48).

Крім того, згідно з рішенням засідання комісії Головного управління ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленим протоколом від 16 квітня 2020 року №39/06-30-06-03 вирішено, що ФГ "Руслана Плюс" відповідає критеріям ризиковості платника податку, оскільки члени комісії, які прийняли участь в обговоренні поданих платниками копій документів, за результатом розгляду поданих документів, інформаційних баз даних ДПС та Єдиного реєстру податкових накладних, дійшли висновку, що подані ФГ "Руслана Плюс" документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості (а.с.45-46).

Тобто, дане підприємство підпадає під Критерії ризиковості платника податку, передбачені пунктом 8 - наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій. Тобто, відсутні підстави для виключення ФГ «Руслана Плюс» з переліку ризикових платників податку.

Щодо порушення прав та інтересів позивача у зв`язку з внесенням ФГ «Руслана Плюс» до переліку ризикових платників палатку, суд дійшов наступних висновків.

Рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної приймається за результатами оцінки наданих підприємством документів, а не з підстав віднесення підприємства до ризикових.

Отже, підставою, яка тягне за собою негативні наслідки для платника податку, є саме другий етап за наслідками якого прийнято рішення податковим органом про відмову в реєстрації податкової накладної.

Проте, так як позивачу не відмовлено у реєстрації податкових накладних, а лише зупинено їх реєстрацію, ніяких юридичних наслідків у зв`язку з даною обставиною для нього не виникає.

Відповідно, зупинення реєстрації податкової накладної - це лише необхідна діяльність податкового органу з метою проведення моніторингу вказаної податкової накладної, яка відповідає приписам податкового законодавства, а моніторинг - це сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства, як зазначено в Поставові №117.

Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що протоколи засідання комісії ГУ ДПС у Житомирській області не є рішеннями контролюючого органу, та не породжують зміну прав та обов`язків платника податків, а є діяльністю контролюючого органу, що направлена виконання завдань та функцій передбачених Податковим кодексом України. У даному випадку, рішенням контролюючого органу, що породжує зміну прав та обов`язків є рішення Комісії про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ФГ "Руслана Плюс" є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Зважаючи на відмову у задоволенні позовних вимог, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 243, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Фермерського господарства "Руслана плюс" (вул.Житомирська, 2-А, с.Клітчин, Житомирський район, Житомирська область, 12405, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника, 7, м.Житомир, 10003, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.М. Гурін