Справа № 420/5567/19
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2020-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5567/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 24 вересня 2019 року надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до ГУ ДФС в Одеській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Одеській області (), яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації в частині внесення товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" () до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, яке оформлене протоколом №407 від 15.08.2019 року;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Одеській області () виключити товариство з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Позиція позивача обґрунтована наступним

Позивач зазначає, що рішенням Комісії Головного управління ДФС в Одеській області, оформленого протоколом від 15.08.2019 року №407 позивача віднесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (відповідно до пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку) на підставі листа Генеральної прокуратури України від 14.08.2019 №04/2/4-4454-18.

Як зазначає позивач, відповідно до вищезазначеного листа, Генеральною прокуратурою України здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному проваджені № 0000058 від 21.10.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Предметом розслідування у зазначеному кримінальному провадженні є кримінальні правопорушення, вчинені протягом 2016-2018 років службовими особами Державної прикордонної служби України, Державної фіскальної служби України, сервісних центрів МВС України, інших органів з сертифікації і установ та організацій уповноважених на здійснення реєстрації транспортних засобів, службових осіб підприємств сертифікованих на здійснення робіт по складанню автомобілів з частин, суб`єктів оціночної діяльності, які використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, діючи в інтересах ряду суб`єктів господарської діяльності здійснювали діяльність пов`язану з ввезенням на митну території У країни зібраних та готових до використання транспортних засобів. Що знаходяться на обліку в інших країнах, внаслідок чого державним інтересам ніби то спричинено тяжкі наслідки.

За інформацією Генеральної прокуратури України, ТОВ «Кордінал» реалізовано транспортні засоби на користь позивача без відображення у податковому обліку та реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Натомість, за твердженням позивача, листом Генеральної прокуратури України не надано жодних доказів щодо встановлення вини позивача. Так, відсутні від-які судові рішення, які б встановлювали вину посадових осіб позивача або його контрагентів.

Окрім іншого, позивач також заначив, що позивач не може нести відповідальність за дії свого контрагента ТОВ «Кордінал» та порядок ведення ним бухгалтерського та податкового обліку.

При цьому, на переконання позивача, останній не відповідає жодному критерію ризиковості платника податків, які зазначені у п.1.6 наказу ДФС «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» від 27.07.2015 року №543.

Позивач вказує, що на час віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, критерії ризиковості платників податків викладені у листі ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом ДФС України та не зареєстровані в Міністерстві юстиції України. Рішення про включення позивача до переліку суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно - правовими актами України, не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до критеріїв ризиковості. Зазначене рішення порушує права та інтереси позивача з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.

Належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 листа Державної фіскальної служби України №959/99-99- 07-18 від 21.03.2018 протокольне рішення відповідача №407 від 15.08.2019 року не містить.

Разом з цим, внесення позивача до переліку ризикових платників, перешкоджають провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що всі податкові накладні, які реєструє позивач в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій.

На думку позивача, належним способом захисту в даному випадку буде визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДФС у Одеській області, яке оформлене протоколом №407 від 15.08.2019 року, в частині включення Позивача до переліку ризикових платників податків.

Позиція відповідачів обґрунтована наступним

Відповідачі зазначають, що з 22.03.2018 набула чинності Постанова Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Постанова №117).

Відповідно до вимог пункту 10 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 №26010-06-5/20111.

Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій зареєстровані ДФС за №1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

На виконання пункту 10 Порядку №117, Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі j Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).

Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій; головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6. Критерії.

Згідно рішення Комісії Головного управління ДФС в Одеській області, оформленого протоколом від 15.08.2019 №407, позивача внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (відповідно до пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку) на підставі листа Генеральної прокуратури України від 14.08.2019 №04/2/4-4454-18.

Відповідно до фактичних обставин справи, до ГУ ДФС в Одеській області надійшов лист Генеральної прокуратури України від 14.08.2019 №04/2/4-4454-18. Згідно (зазначеного листа Генеральною прокуратурою України здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному) проваджені №0000058 від 21.10.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

З посиланням на фактичні обставини справи, відповідач зазначив, що під час досудового слідства встановлено, ТОВ «Кордінал» () в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєструвало реалізацію 336 транспортний засобів, в той час, за даними Головного сервісного центру МВС здійснено реєстрацію понад 900 транспортних засобів, які імпортовано ТОВ «Кордінал» (39018738).

Таким чином, ТОВ «Кордіал» (код за ) реалізовано транспортні засоби без відображення у податковому обліку та реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Як вказує відповідач, в подальшому встановлено, що ТОВ «Кордінал» сформувало схемний ПДВ шляхом реєстрації податкових накладних в ЄРПН з номенклатурою товару «транспортні засоби», зокрема, в адресу ТОВ «Соул Лоджистікс» на суму 167000,00 грн. ПДВ.

Як зазначено у відзиві на позовну заяву, відповідач 15.08.2019 направив на податкову адресу позивача запит про надання інформації у вигляді пояснень та їх документальних підтверджень, проте, запит повернуто відділенням поштового зв`язку 30.09.2019 з відміткою «повернення за закінченням терміну зберігання», а під час проведення позапланової документальної виїзної перевірки 08.10.2019 встановлено, що за податковою адресою позивач та його посадові особи не знаходяться, про що складено відповідний акт.

Окрім того, як вказує відповідач, до оперативного управління ГУ ДФС в Одеській області направлено запит на встановлення місцезнаходження платника податків ТОВ «Соул Лоджистікс».

Відповідно до листа від 14.08.2019 № 04/2/4-4454-18 (вих. ГУ ДПС в Одеській області від 19.09.2019 №440/9/15-32-14-01-09) ТОВ "Соул Лоджистікс" віднесено до категорії ризикових суб`єктів господарювання у зв`язку з наявністю податкової інформації, яка свідчить про здійснення ризикових операцій, що можливе дослідити тільки при проведення документальної перевірки.

З урахуванням зазначеного у відзиві, відповідач вважає, що Головне управління ДФС в Одеській області діяло правомірно щодо включення позивача до переліку ризикових платників податків, а тому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі.

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 30 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху та позивачу встановлено 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Після усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 17.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Також, ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 17.10.2020 задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано з Головного управління ДФС в Одеській області належним чином засвідчені копії:

- рішення Комісії Головного управління ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, в частині внесення товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

- протоколу засідання Комісії Головного управління ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №407 від 15.08.2019 року щодо прийняття рішення про визначення товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку;

- матеріалів, на підставі яких товариство з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" внесено до переліку ризикових платників податків, які відповідають пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку;

- доказів внесення відповідачем товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, в тому числі до АІС "Податковий блок".

06 листопада 2020 року від представника відповідача надійшов відзив (вхід. №41374/19) та клопотання про приєднання до матеріалів справи витребуваних судом доказів.

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 25.11.2019 подані з боку ТОВ "Соул Лоджистікс" відповідь на відзив, клопотання про залучення доказів до справи та клопотання про залучення співвідповідача у справі, які підписані адвокатом Селюковою А.В., повернуті позивачу у зв`язку з тим, що вищевказані клопотання та заява по суті справи підписані та подані від імені позивача особою, без надання до суду доказів на підтвердження повноважень такої особи відповідно до ст.ст. 59, 60 КАС України, як то довіреності або ордеру на представництво інтересів позивача.

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 13.12.2019 вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 09.01.2020 року.

У підготовчому засіданні 11.02.2020, протокольною ухвалою суду відмовлено представнику позивача у залученні додаткових доказів до матеріалів справи у зв`язку з їх поданням у нечитабельному вигляді, а також відмовлено у залученні до матеріалів справи відповіді на відзив у зв`язку зі спливом строку на її подання.

Письмовою ухвалою суду від 11.02.2020 задоволено клопотання представника позивача про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Головного управління ДПС в Одеській області, залучено до участі у справі № 420/5567/19 у якості співвідповідача (другого відповідача) - Головне управління ДПС в Одеській області, розпочато спочатку розгляд адміністративної справи №420/5567/19 за позовною товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії в порядку загального позовного провадження, встановлено відповідачам строк для подання відзивів та призначено підготовче засідання на

на 11 березня 2020 року.

31 березня 2020 року засобами електронної пошти від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантину на всій території України (вхід. №ЕП/4252/20).

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М. від 06 квітня 2020 року зупинено провадження в адміністративній справі №420/5567/19 за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2020 року, на підставі рішення зборів суддів та згідно розпорядження керівника апарату суду від 24.06.2020 року №156, адміністративну справу №420/5567/19 передано на розгляд судді Стефанову С.О.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами в порядку ст.262 КАС України.

10 липня 2020 року від представника відповідачів надійшов відзив на позовну заяву разом із додатками, згідно з переліком та клопотання про розгляд адміністративної справи №420/5567/19 в порядку загального позовного провадження (вхід. №26654/20).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від « 26» серпня 2020 року в задоволенні клопотання представника відповідачів про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовлено.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиція позивача та позиція відповідачів, а також перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Вирішуючи дану справу судом враховано, що особливості її розгляду визначені статтею 262 КАС України. Однак розгляд даної справи припав на період дії на території України карантину, запровадженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (із наступними змінами).

У зв`язку з цим пунктом 9 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року №540-IX (далі - Закон України №540-IX від 30.03.2020 року), який набрав чинності 02 квітня 2020 року, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3, яким передбачено автоматичне продовження визначених статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу процесуальних строків, в тому числі і строків розгляду справи, подання інших заяв по суті справи, тощо на період дії карантину.

В подальшому, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року №731-IX (далі - Закон України №731-ІХ від 18.06.2020 року) , пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викладено в новій редакції, згідно якої встановлені цим Кодексом процесуальні строки поновляються судом лише за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом).

Пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України №731-ІХ від 18.06.2020 року також було визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України №731-ІХ від 18.06.2020 року набрав чинності 17.07.2020 року, відповідно продовжені Законом України №540-IX від 30.03.2020 процесуальні строки закінчилися 06.08.2020 року.

Оскільки жодних заяв від учасників справи щодо можливості продовження процесуальних строків по справі до визначеного терміну подано не було, тому наразі жодних перешкод для вирішення даної справи та ухвалення судового рішення не має.

Вивчивши матеріали справи, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та відзив на позовну заяву, перевіривши їх доказами, судом встановлено наступне.

Обставини справи встановлені судом

Товариство з обмеженою відповідальністю "СОУЛ ЛОДЖИСТІКС" є юридичною особою (), основним видом діяльності якої є «Будівництво житлових і нежитлових будівель» (41.20). Місцезнаходженням позивача визначено за такою адресою: 65104, м.Одеса, проспект АКАДЕМІКА ГЛУШКА, будинок 29.

Генеральною прокуратурою України 14 серпня 2019 року надіслано лист до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного оперативного управління Державної фіскальної служби за №04/2/4-4454-18, в якому зазначено, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000058 від 20.10.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, встановлено, що ТОВ «Кордінал» (), зокрема, реалізовано транспортні засоби без відображення в податковому обліку та реєстрації податкових накладних в ЄРПН. В подальшому встановлено, що ТОВ «Кордінал» сформувало схемний ПДВ шляхом реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема, в адресу ТОВ «Соул Лоджистікс» з номенклатурою товару «транспортні засоби - 5 автомобілів марок Renault, Opel, Ford, Mercedes, Citroen» на загальну суму 167 тис. грн. ПДВ. У зв`язку з викладеним, Генеральна прокуратура України у листі від 14 серпня 2019 року за №04/2/4-4454-18 просило, зокрема: вирішити питання щодо внесення інформації відповідно до п.1.6 Критерії ризиковості платника податків стосовно ТОВ «Соул Лоджистікс»; організувати проведення документальної позапланової перевірки ТОВ «Соул Лоджистікс» з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.01.2018 по 01.01.2019, матеріали по якій направити на адресу Генеральної прокуратури України (т.1 а.с.63-65).

15 серпня 2019 року Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято протокольне рішення №407 щодо внесення ТОВ «Соул Лоджистікс () до Журналу ризикових платників відповідно до пп.6 п.1.6. Критеріїв на підставі листа Генеральної прокуратури України від 14.08.2019 №04/2/4-4454-18 (вхід. від 14.08.2019 №30684/9/-15-32) (т.1 а.с.62).

16 серпня 2019 року Головним управлінням ДФС в Одеській області направлено до Генеральної прокуратури України лист №23214/9/15-32-14-01-09, в якому зазначено, Комісією ГУ ДФС в Одеській області прийнято рішення щодо віднесення ТОВ «Соул Лоджистікс» до переліку ризикових платників податків, а також 15.08.2019 засобами поштового зв`язку ТОВ «Соул Лоджистікс» направлено запит про надання інформації у вигляді пояснень та їх документальних підтверджень (т.1 а.с.66).

19 вересня 2019 року Головне управління ДФС в Одеській області направило до Генеральної прокуратури України лист №440/9/15-32-05-01-09, в якому зазначило, що надісланий засобами поштового зв`язку на адресу ТОВ «Соул Лоджистікс» (код за ) запит від 15.08.2019 №16996/10/15-32-14-01-10 про надання інформації у вигляді пояснень та їх документальних підтверджень адресату під час доставки не вручено із зазначенням: інші причини. У вказаному листі також повідомлено, що згідно інформаційної бази АІС «Податки» ТОВ «Соул Лоджистікс» (код за ) з серпня 2019 року до податкового органу не звітує, останню звітну податкову декларацію подану з податку на додану вартість за липень 2019 року. Згідно інформаційної бази ДФС України, останню податкову накладну в адресу покупця зареєстровано 09.09.2019 з датою виписки 30.08.2019 (т.1 а.с.67).

Відповідно до довідки щодо формування податкового кредиту ТОВ «Соул Лоджистікс» за період з 03.09.2018 пот30.04.2019, ТОВ «Соул Лоджистікс», зокрема, придбано моторні транспортні засоби марок Renault, Opel, Ford, Mercedes, Citroen на загальну суму 999,9 тис. грн., в тому числі ПДВ - 166,6 тис. грн. та ТОВ «Соул Лоджистікс» має, зокрема, ризик по операціях з придбання автотехніки без подальшої реалізації як ймовірний «вигонабувач» (т.1 а.с.68-69).

Наказом Головного управління ДПС в Одеській області від 07.10.2019 №729 призначено проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Соул Лоджистікс» (код за ) з 08.10.2019 тривалістю 5 робочих днів (т.1 а.с.72).

08 жовтня 2019 року посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області складено Акт №123/15-32-05-01/36612671 про не знаходження ТОВ «Соул Лоджистікс» (код за ) та його посадових осіб за податковою адресою. У вказаному акті зазначено, що у будинку №29 по проспекту Академіка Глушка у м. Одесі знаходиться бізнес-центр «Елемент» та за даними електронної бази обліку орендарів бізнес-центру «Елемент» ТОВ «Соул Лоджистікс» не обліковується (т.1 а.с.73).

08 жовтня 2019 року в.о. Першого заступника начальнику ГУ ДПС в Одеській області складено доповідну записку №138/11/15-32-05-01-06 на ім`я Першого заступника ГУ ДФС в Одеській області із пропозицією щодо забезпечення здійснення необхідних заходів по встановленню місцезнаходження ТОВ «Соул Лоджистікс» (код за ), відповідальних посадових осіб підприємства (уповноважених представників) та документів, з метою вручення направлень на проведення перевірки (т.1 а.с.74).

Повідомлення про відповідність пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податків від 15.08.2019, позивач отримав через електронний кабінет платника податків (т.1 а.с.21).

Позивач, не погоджуючись з прийнятими рішенням про внесення ТОВ «Соул Лоджистікс» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформленого протоколом №407 від 15.08.2019, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а ТОВ «Соул Лоджистікс» таким, що підлягає виключенню з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Релевантні джерела права та висновки суду

Податковий кодекс України (далі - ПК України) є спеціальним законом з питань оподаткування та встановлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з пунктом 61.1. статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

За приписами пункту 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Відповідно до пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Згідно із пунктом 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін

За приписами пункту 201.16 цієї ж статті, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) на час виникнення спірних правовідносин визначав Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок№117).

Пунктом 2 Порядку №117 визначено, що у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства; критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пунктів 5-7 Порядку №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі, коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пункту 10 цього ж Порядку, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

З аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризики порушення норм податкового законодавства, які проявляються у ймовірності складання та надання податкових накладних з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податкових накладних/розрахунках коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Обов`язковою ж ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер для останніх.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії, не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 20 листопада 2019 року по справі №480/4006/18 та від 3 березня 2020 року по справі №240/3665/19, які, в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України, є обов`язковою для врахування.

Суд зазначає, що само по собі віднесення Комісією контролюючого органу ТОВ «Соул Лоджистікс» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому, відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що у правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18.

Таким чином, суд доходить висновку, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДФС, або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певний спосіб, зокрема, віднесення ТОВ «Соул Лоджистікс» до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, не порушує права та інтереси позивача.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 480/4006/18, від 3 березня 2020 року у справі № 240/3665/19, від 5 серпня 2020 року у справі № 520/5692/19.

Доводи позивача, щодо відсутності будь-яких допустимих та належних доказів, які підтверджують наявність у нього певних, конкретних ознак ризиковості, судом до уваги не приймаються, оскільки реальність здійснення господарських операцій товариства з його контрагентами та їх ризиковість, підлягає з`ясуванню під час оскарження дій та рішень контролюючого органу у разі відмови в реєстрації податкових накладних.

Суд також відхиляє доводи позивача про те, що лист ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» та від 07 серпня 2019 року №1962/99-99-29-01-01 «Критерії ризиковості платника податків», якими визначені Критерії ризиковості платника податку, не є нормативно-правовими актами та затверджені без дотримання регуляторних процедур, з огляду на те, що, як вже зазначено судом, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії, не породжують правових наслідків для платників податків, не порушують їхні права, а, отже, не впливає на оцінку спірних відносин за результатом аналізу наведених норм права.

Суд зазначає, що протокольне рішення Комісії Головного управління ДФС в Одеській області про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є проміжним рішенням податкового органу, яке безпосередньо не порушує права платника податків, а за своєю суттю є лише підставою для можливого вчинення у майбутньому додаткових заходів стосовно перевірки господарських операцій платника податків під час здійснення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року Справа "Руїз Торіха проти Іспанії" (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, на підставі ст.8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст.9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Одеській області (), яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації в частині внесення товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" () до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, яке оформлене протоколом №407 від 15.08.2019 року, та зобов`язання Головного управління ДФС у Одеській області () виключити товариство з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 90, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Соул Лоджистікс" до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили, згідно ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

При цьому, відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Суддя С.О. Cтефанов

.