Справа № 520/2716/2020
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

11 серпня 2020 р. № 520/2716/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника позивача - Носенка А.Ю.,

представника відповідача - Маслоша С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ № 67 від 24.01.2020 Головного управління національної поліції в Харківській області, в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність до начальника Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу в поліції. Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 67 від 24.01.2020 року на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Позивач із зазначеним наказом не погоджується, оскільки, на його думку, останній є протиправним та таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою суду від 10.03.2020 року заяву представника ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду - задоволено; визнано поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду з даним позовом; прийнято вищевказаний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні.

Представник відповідача у наданому до суду відзиві на позов, проти заявленого позову заперечував та зазначив, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було здійснено за результатами проведеного службового розслідування у зв`язку із встановленням обставин вчинення дисциплінарного проступку. Отже, на думку відповідача, позовні вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Представник позивача в судове засідання прибув, позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував з підстав, викладених у письмовому відзиві на позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Під час судового розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює в органах внутрішніх справ з 01.08.1987 року, а з 24.05.2019 року займає посаду начальника Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Як встановлено судом, на підставі доповідної записки від 08.01.2020 № 51/12/6/01-2020 начальника Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України Хоменко О. щодо виявлення порушень з боку поліцейських Холодногірського, Київського та Красноградського ВП ГУНП в Харківській області наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.01.2020 року № 90 призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.01.2020 року № 90, складено висновок службового розслідування за фактом виявлених порушень службової дисципліни з боку поліцейських ГУНП в Харківській області від 22.01.2020 року, який затверджено начальником ГУНП в Харківській області 22.01.2020 року.

Зі змісту висновку службового розслідування, зокрема, вбачається, що під час службового розслідування встановлено та доведено порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 року №440, та пп. 1 п. 6.2 розділу 6 своїх функціональних обов`язків, ігноруванні наказів НПУ від 21.07.2017 року №747 та від 23.09.2016 року №920, полковник поліції ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області 24.01.2020 р. № 67 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області", зокрема, за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 року №440, та пп. 1 п. 6.2 розділу 6 своїх функціональних обов`язків, ігноруванні наказів НПУ від 21.07.2017 року №747 та від 23.09.2016 року №920, до начальника Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Позивач, не погоджуючись з зазначеним наказом, звернувся до суду із даним позовом.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

З матеріалів справи встановлено, що під час службового розслідування, проведеного, зокрема, стосовно позивача, було встановлено, що 09.01.2020 до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вх. № 179 Еп) з Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України надійшла доповідна записка від 08.01.2020 вих. № 51/12/6/01-2019 про результати відпрацювання мобільною групою центрального органу управління поліцією окремих ГУНП та їх відокремлених підрозділів у період з 19 по 25 грудня 2019 року та виявлені наступні недоліки: контрольно-перепускний режим у відділі поліції належним чином не організовано, що надало змогу працівникам мобільної групи управління інспекції з особового складу Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України вільно пройти до службових приміщень підрозділу, у тому числі до відчиненої кімнати зберігання зброї; у кімнаті, яка розташована поруч із оперативною залою чергової частини підрозділу, виявлено матерчасту сумку чорного кольору, в якій знаходилися свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «HYUNDAI 1X35», н.з. НОМЕР_1 , та посвідчення водія на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 ; в підвальному приміщенні адміністративної будівлі Київського ВП виявлено картонну коробку із набоями калібру 9 мм в кількості 8 шт. та паперового згортку із набоями калібру 5,45 мм в кількості 9 шт., а також на горищі 1 пакету з порошкоподібною речовиною білого кольору, 4 пакетів із порошкоподібною речовиною коричневого кольору та 1 згортку з фольги із речовиною коричневого кольору; вивченням питання щодо проведення своєчасної профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, передбачених наказом Національної поліції України від 23 вересня 2016 року № 920, установлено, що робота у даному напрямку керівництвом Київського ВП проводиться не в повному обсязі; востаннє рапорти про відвідування поліцейських за місцем мешкання датовано 05.09.2019, зазначені документи у встановленому порядку не зареєстровано та не розглянуто, що свідчить про їх формальний характер; відсутня будь-яка документація щодо виконання в Київському ВП вимог абзацу 11 п. 3 наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що під час проведення службового розслідування опитаний інспектор-черговий чергової частини Київського ВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 у наданих поясненнях вказав, що 19.12.2019 він заступив на добове чергування в якості оперативного чергового. Під час проведення інструктажу добового наряду поліцейському ДОП СППП капітану поліції ОСОБА_4 , який здійснював перепускний режим, було доведено його обов`язки щодо здійснення доступу осіб до приміщень відділу поліції. 20.12.2019 близько 08.15, коли ОСОБА_3 знаходився на подвір`ї відділу поліції, займався закриттям воріт, в цей час йому стало відомо про перебування перевіряючих з УІОС ДКЗ НПУ у приміщенні чергової частини та кімнаті зберігання зброї відділу поліції, тому він одразу повернувся до приміщення чергової частини. Перевіряючими було задано питання, чому були відкриті двері у кімнату зберігання зброї, на що ОСОБА_3 відповів, що помічник чергового старший сержант поліції ОСОБА_5 займався прийманням зброї у поліцейських.

Опитаний помічник чергового старший сержант поліції ОСОБА_5 підтвердив пояснення, надані майором поліції ОСОБА_3 .

Також зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що опитаний ДОП СППП Київського ВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 пояснив, що 19.12.2019 відповідно до затвердженого графіка він заступив на добове чергування в якості поліцейського, який здійснював перепускний режим до приміщення адміністративної будівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області. Вранці 20.12.2019 до приміщення відділу поліції зайшли двоє невідомих. На запитання про причини їх прибуття, відповіли, що вони з відділу інспекції з особового складу та не зупиняючись і не показуючи посвідчень вони пішли до зали оперативного чергового. ОСОБА_4 залишився на місці несення служби та одразу повідомив чергову частину про перебування зазначених осіб у приміщеннях Київського ВП ГУНП в Харківській області. Також, опитаний ОСОБА_4 повідомив, що він пропустив безперешкодно осіб в зв`язку з тим, що службове місце поліцейського, який здійснює перепускний режим до приміщення адміністративної будівлі, не обладнано засобами обмеження вільного доступу до адміністративної будівлі Київського ВП.

Вказані обставини та отримані під час проведення службового розслідування пояснення дали підстави для висновку, що про встановлення під час проведення службового розслідування порушень службової дисципліни з боку ДОП СППП Київського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , що виразилось у неналежному виконанні п. 3.1 розділу III затверджених функціональних обов`язків, в частині зобов`язання поліцейського під час здійснення пропуску відвідувачів до адміністративної будівлі Київського ВП перевіряти службові посвідчення, які засвідчують особу.

Крім цього, у висновку службового розслідування вказано на встановлення порушень вимог підпункту 2 пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, з боку інспектора-чергового Київського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , який не здійснив контроль за несенням служби поліцейського, що проводив перепускний режим до приміщення адміністративної будівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області, в результаті чого сторонні особи потрапили до чергової частини (оперативної зали чергового) та до кімнати зберігання зброї.

Також вказано, що відповідно до підпункту 1 пункту 6.2 функціональних обов`язків начальника Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 - начальник відділу поліції організовує та забезпечує пропускний режим до адміністративного будинку підрозділу поліції. Із функціональними обов`язками ОСОБА_1 був ознайомлений про, що свідчить його підпис.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті З Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського.

Встановлені під час проведення службового розслідування обставини послугували підставою для висновку, що саме на начальника відділу поліції покладено обов`язок належним чином організувати та забезпечити пропускний режим до адміністративної будівлі відділу поліції і такі дії полягають не тільки у затверджені графіку чергування, а в тому числі, і в технічному забезпеченні службового місця поліцейського засобами обмеження вільного доступу до адміністративної будівлі тобто створення умов, необхідних для виконання підлеглими обов`язків поліцейського, у зв`язку з чим комісія дійшли висновку про порушення начальником Київського ВП ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_1 пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, та підпункту 1 пункту 6.2 розділу 6 своїх функціональних обов`язків, затверджених начальником ГУНП в Харківській області від 13.08.2019 за № 4453/119/01/25-2019, щодо не організації та не забезпечення пропускного режиму до адміністративної будівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області, що призвело до зазначених подій.

Надаючи оцінку вказаним обставинам суд зазначає, що відповідно до розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, встановлено, що організація та забезпечення пропускного режиму до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції покладаються на начальника цього органу (підрозділу), а контроль за здійсненням пропускного режиму - на чергову службу, з метою контролю оперативний черговий зобов`язаний: провести інструктаж поліцейського, який здійснює допуск до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції, перевірити наявність журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених; здійснювати контроль за несенням служби і веденням журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених.

Також суд зазначає, що відповідно до п.п.1 п.6.2 розділу 6 функціональних обов`язків начальника Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_1 від 13.08.2019 року передбачено щодо пропускного режиму, охорони адміністративних будинків, підрозділів поліції, додержанням правил пожежної безпеки та санітарних норм і правил: начальник Київського ВП ГУНП в Харківській області організовує та забезпечує пропускний режим до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції, організовує контроль силами чергової служби за його дотримання (п. 1 розділу VIII).

Матеріали справи містять копію наказу №329 від 29.11.2019 року Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області «Про затвердження графіку чергування поліцейськими Київського ВП у грудні 2019 року» за підписом начальника ОСОБА_1

З огляду на вищевикладене слід дійти висновку, що на позивача, який є начальником районного відділу поліції, відповідно до вимог закону та функціональних обов`язків, покладено лише обов`язок щодо організації та забезпечення пропускного режиму до адміністративного будинку органу поліції, що і було здійснено позивачем шляхом затвердження відповідного графіку чергування, а обов`язок щодо контролю за здійсненням пропускного режиму покладено на чергову службу.

Вказане, на переконання суду, свідчить про необґрунтованість та недоведеність доводів відповідача стосовно наявності у позивача як керівника районного відділу поліції обов`язку щодо здійснення контролю за здійсненням пропускного режиму, що відповідно до положень наказу МВС України від 23.05.2017 року №440 покладено на чергову службу.

Крім того, суд зазначає, що зі змісту висновку службового розслідування та під час судового розгляду справи не встановлено обставин того, що вищевказане виявлене відповідачем порушення службової діяльності ОСОБА_1 призвело до будь-яких шкідливих наслідків або наявності причинного зв`язку між такими діями позивача та їх наслідками.

Також під час судового розгляду справи зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що мобільною групою управління інспекції з особового складу Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України під час перевірки Київського ВП в кімнаті, яка розташована поруч із оперативною залою чергової частини підрозділу, було виявлено матерчасту сумку чорного кольору, в якій знаходилися свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «HYUNDAI 1X35», н.з. НОМЕР_1 , та посвідчення водія на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 .

При цьому, у висновку службового розслідування зафіксовано встановлення обставин того, що 16.10.2018 ОСОБА_2 , 1980 р.н., звертався до Київського ВП з заявою про викрадення з салону автомобіля «HYUNDAI 1X35», н.з. НОМЕР_1 , його барсетки, в якій знаходились грошові кошти та документи, та 16.10.2018 року вказана подія зареєстрована в ЄО Київського ВП за № 35821.

В подальшому, 17.10.2018 року СВ Київського ВП відомості за даним фактом кримінального правопорушення внесені до ЄРДР та одночасно розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004393 за ч. 1 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що 07.12.2019 року з урахуванням установлених під час досудового розслідування обставин слідчим СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції Поєдинцевим Д.О. прийнято рішення про закриття вказаного кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Як зафіксовано у висновку службового розслідування, ніхто з поліцейських Київського ВП пояснити знаходження виявленої в приміщенні Київського ВП сумки, в якій знаходилися свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «HYUNDAI 1X35», н.з. НОМЕР_1 , та посвідчення водія на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 , не змогли.

При цьому, 20.12.2019 року начальником СЛМТЗ Київського ВП ГУНП в Харківській області підполковником поліції Бабичем В.А. складено рапорт про долучення виявлених документів до матеріалів кримінального провадження № 0004393.

Крім того, у висновку службового розслідування зафіксовано, що в підвальному приміщенні адміністративної будівлі Київського ВП було виявлено картонну коробку із набоями калібру 9 мм в кількості 8 шт. та паперового згортку із набоями калібру 5,45 мм в кількості 9 шт., а також на горищі адміністративної будівлі виявлено 1 пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, 4 пакети із порошкоподібною речовиною коричневого кольору та 1 згортку з фольги із речовиною коричневого кольору.

За фактом виявлення вказаних предметів наказом ГУНП в Харківській області від 21.12.2019 № 2193 призначено проведення службового розслідування, за результатами проведення якого встановлено, що відомості про подію унесені до ЄРДР від 20.12.2019 № 0005740 за ч. 1 ст. 263 КК України та № 0005739 за ч. 1 ст. 309 КК України. Кримінальне провадження № 0005739 за ч. 1 ст. 309 КК України 02.01.2020, з урахуванням установлених під час досудового розслідування обставин, слідчим Київського ВП закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Встановити осіб, причетних до зберігання вищевказаних виявлених набоїв, вилучених у підвальному приміщенні адміністративної будівлі Київського ВП, в ході службового розслідування не надалося можливим.

При цьому, службовим розслідуванням встановлено, що керівництвом ГУНП в Харківській області на виконання наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747 (вх. ВДЗ № 161 ЕП від 24.07.2017) підготовлено службову телеграму та каналами електронної пошти направлено до підрозділів ГУНП в Харківській області.

Відповідно до абзацу 11 пункту З наказу Національної поліції України від 21.07.2017 року № 747 «Про оголошення вироків судів стосовно колишніх поліцейських» керівникам територіальних (відокремлених) підрозділів поліції наказано організувати щотижневе комісійне обстеження всіх службових приміщень та транспортних засобів з метою виявлення та вилучення сторонніх предметів, які можуть бути використані для заподіяння тілесних ушкоджень затриманим, доставленим і взятим під варту особам, а також установлення фактів незаконного вилучення та зберігання речових доказів, матеріальних цінностей.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається посилання на обставини того, що станом на серпень 2017 року полковник поліції ОСОБА_1 проходив службу на посаді начальника Харківського відділу поліції ГУНП в Харківській області та з наказом Національної поліції України від 21.07.2017 № 747 «Про оголошення вироків судів стосовно колишніх поліцейських» був ознайомлений ще в серпні 2017 року, про що свідчить його резолюція від 04.08.2017 до вхідної кореспонденції № 17 від 04.08.2017, зареєстрованої у Харківському ВП (у журналі вхідної кореспонденції відділу поліції під № 17 було зареєстровано копію наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747).

Також вказано, що з листка резолюції вбачається, що начальник Харківського відділу поліції полковник поліції ОСОБА_1 доручив працівнику ОСОБА_6 довести вказаний наказ до особового складу поліції.

Вказані обставини, на думку відповідача, свідчать про ознайомлення ОСОБА_1 з наказом Національної поліції України.

Під час службового розслідування встановлено, що будь-яку документацію щодо виконання в Київському ВП вимог абзацу 11 пункту З наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747 для ознайомлення надано не було.

В той же час, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що керівництвом ГУПН в Харківській області на виконання наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747 було підготовлено СТ від 30.08.2017 року № 4726/119/04/12-2017 та каналами електронної пошти направлено до підрозділів ГУНП в Харківській області. Проте, перевірити відправку зазначеної СТ не надалось можливим, оскільки, у зв`язку з виходом з ладу у лютому 2018 року центрального поштового вузла ГУНП в Харківській області старі файли було втрачено, інформація на сервері не збереглась.

При цьому, у висновку службового розслідування зафіксовано, що опитана начальник СКЗ Київського ВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_7 зазначила, що вивченням вхідної кореспонденції, у тому числі і направленої каналами електронної пошти, Київського ВП ГУНП в Харківській області за 2017 рік службову телеграму, направлену за вих. № 4726/119/04/12-201 7, не знайдено.

При цьому, опитаний полковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що дійсно працівниками інспекції з особового складу Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України під час перевірки Київського ВП у підвальному приміщені адміністративної будівлі були виявлені сторонні предмети, а саме набої калібру 5,45 мм у кількості 9 шт. та калібру 9 мм у кількості 8 шт., а на горищі декілька поліетиленових пакетів з порошкоподібною речовиною білого та коричневого кольорів невідомого походження. Однак, вказані речі були вилучені СОГ Київського ВП та відомості за вказаним фактом були внесені до СРДР, розпочато досудове розслідування. ОСОБА_1 зазначив, що походження виявлених речей йому невідомо, яким чином вони могли потрапити у вказані місця адмінбудівлі Київського ВП, він теж пояснити не зміг. Хто може бути причетний до зберігання виявлених речей, ОСОБА_1 не знає, відношення своїх підлеглих до вказаних подій категорично заперечує. З приводу виявлених інших порушень ОСОБА_1 пояснити нічого не зміг.

Отже, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що під час проведення службового розслідування було встановлено, що внаслідок ігнорування полковником поліції ОСОБА_1 вимог абзацу 11 пункту З наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747 у Київському відділі поліції не здійснювалося щотижневе комісійне обстеження всіх службових приміщень та транспортних засобів з метою виявлення та вилучення сторонніх предметів, які можуть бути використані для заподіяння тілесних ушкоджень затриманим, доставленим і взятим під варту особам, а також установлення фактів незаконного вилучення та зберігання речових доказів, матеріальних цінностей і, як наслідок: у приміщеннях адміністративної будівлі незаконно зберігалися набої калібру 5,45 мм у кількості 9 шт. та калібру 9 мм у кількості 8 шт., що стало підставою для порушення кримінального провадження за частиною 1 статті 263 КК України, неналежним чином зберігалися документи: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «HYUNDAI 1X35», н.з. НОМЕР_1 , та посвідчення водія на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 ; знаходилися предмети, а саме: декілька поліетиленових пакетів з порошкоподібною речовиною білого та коричневого кольорів невідомого походження.

Враховуючи вищевикладене суд зазначає, що під час судового розгляду справи зі змісту наданих представником позивача пояснень встановлено, що адвокатом Носенко А.Ю. було зроблено адвокатський запит до відповідача та отримано відповідь, а саме: отримано копію наказу НПУ від 21.07.2017 № 747 та документів до даного Наказу.

Як встановлено під час розгляду справи, у службовій телеграмі начальника ГУНП в Харківській області Пахомова В.А. від 03.08.2017 зазначено: «Вимагаю: організувати доведення до підлеглих працівників під підпис зміст та вимоги наказу Національної поліції України від 21.07.2017 № 747. Текст розміщено на FTР-сервері в папці ВДЗ:/ОВМЕN/. Попереджаю про персональну відповідальність за організацію виконання даної вказівки.».

Водночас, суд зазначає, що зі змісту висновку службового розслідування вбачається зазначення обставин неможливості перевірки доведення наказу НПУ від 21.07.2017 року до відома позивача з огляду на обставини виходу з ладу у лютому 2018 року центрального поштового вузла ГУНП в Харківській області.

Крім того, матеріали справи містять відповідь на адвокатський запит представника позивача від 17.02.2020 року №85/119/61/01-2020аз, відповідно до якої згідно довідки начальника СІП Київського ВП ГУНП у Харківській області капітана поліції О.А. Кудрі та діловода канцелярії В.Е. Гольцової наказ НПУ від 21.07.2017 року №747 з 21.07.2017 року по теперішній час до Київського ВП ГУНП у Харківській області не надходив.

Вказані обставини, на переконання суду, не дають безсумнівних підстав вважати, що зазначений наказ було доведено до відома позивача у встановленому законодавством порядку.

При цьому, стосовно доводів відповідача щодо попереднього ознайомлення позивача із зазначеним наказом під час його перебування на посаді начальника Харківського відділу поліції ГУНП в Харківській області суд зазначає, що зазначені доводи не можуть вважатися судом належними та допустимими з огляду на обставини того, що у даному випадку судом надається оцінка обставинам притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності під час перебування саме на посаді начальника Київського ВП ГУНП в Харківській області. Крім того, висновок службового розслідування від 22.01.2020 року не містить в собі зазначених доводів, а відтак, у суду відсутні підстави вважати, що такі були підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати, що службове розслідування та, як наслідок, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності в цій частині були проведені із повним та всебічним з`ясуванням обставин.

Крім того, суд зазначає, що під час розгляду справи встановлено, що на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 21.12.2019 року №2193 «Про призначення та проведення службового розслідування» у зв`язку з обставинами надходження 20.12.2019 року до відповідача доповідної записки начальника УКЗ ГУНП в Харківській області полковника поліції Іванчишина І.І., в якій зазначено, що 20.12.2019 мобільною групою центрального органу управління поліцією в підвальному приміщенні та на горищі адмінбудівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області виявлено набої та порошкоподібну речовину, що може свідчити про порушення службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Харківській області, було призначено та проведено службове розслідування за вказаними обставинами.

Так, матеріали справи містять копію висновку службового розслідування, проведеного на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 21.12.2019 року №2193 «Про призначення та проведення службового розслідування» за фактом унесення відомостей до ЄРДР за ч.1 ст. 263 та ч.1 ст. 309 КК України від 21.01.2020 року, затвердженого начальником ГУНП в Харківській області 21.01.2020 року, зі змісту якого вбачається зазначення стосовно обставин вилучення в приміщенні адміністративної будівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області набоїв та пакетів з порошкоподібними речовинами того, що за вказаними фактами було внесено відомості до ЄРДР та одночасно розпочато досудове розслідування у кримінальних провадженнях №0005740 за ч.1 ст.263 КК України та №0005739 за ч.1 ст. 309 КК України, проведення досудового розслідування у яких доручено керівництвом Київського ВП ГУНП в Харківській області слідчому Київського ВП старшому лейтенанту поліції Губському Є.Ю .

Також у висновку службового розслідування від 21.01.2020 року вказано, що під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005739 за ч. 1 ст. 309 КК України слідчим Губським Є.Ю. 21.12.2019 винесено постанову про проведення експертизи матеріалів, речовин та виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження І наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів», за результатами проведення якої згідно висновку експерта від 27.12.2019 за № 3/3545СЕ-19 встановлено, що речовини масою: 179,1 грам, 113,4 грам, 0,8373 грам, 0,8055 грам, 0,7225 грам, 1,3800 грам наркотичними засобами, психотропною речовиною, прекурсором не являються, у зв`язку з чим 02.01.2020 року слідчим СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області Губським Є.Ю. прийнято рішення про закриття вказаного кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Водночас, у зазначеному висновку вказано, що під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005740 за ч. 1 ст. 263 КК України слідчим Губським Є.Ю. 09.01.2020 винесено постанову про проведення судово-балістичної експертизи, яка на теперішній час триває.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що станом на момент складення та затвердження висновку службового розслідування за фактом виявлених порушень службової дисципліни з боку поліцейських ГУНП в Харківській області від 22.01.2020 року, зокрема і позивача, відповідач був обізнаний про обставини того, що виявлені порошкоподібні речовини у адміністративній будівлі Київського ВП ГУНП в Харківській області не були наркотичними засобами, психотропними речовинами або прекурсорами, у зв`язку з чим 02.01.2020 року слідчим СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області Губським Є.Ю. прийнято рішення про закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінального провадження № 0005739 за ч. 1 ст. 309 КК України, проте зазначених обставин враховано не було. Також не було враховано і обставин того, що призначена у кримінальному провадженні № 0005740 за ч. 1 ст. 263 КК України слідчим Губським Є.Ю. судово-балістична експертиза не була завершена.

Отже, з огляду на викладене суд приходить до висновку, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності в цій частині було здійснено без врахування усіх істотних обставин, оскільки не надано жодної оцінки вищевикладеному.

Також, під час судового розгляду справи зі змісту висновку службового розслідування встановлено зазначення обставин того, що мобільною групою управління інспекції з особового складу Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України було вивчено питання щодо проведення своєчасної профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, передбачених наказом Національної поліції України від 23 вересня 2016 року № 920, та встановлено, що робота у даному напрямку керівництвом Київського ВП проводиться не в повному обсязі. Востаннє рапорти про відвідування поліцейських за місцем мешкання датовано 05.09.2019, зазначені документи у встановленому порядку не зареєстровано та не розглянуто, що свідчить про їх формальний характер.

Отже, проведеним службовим розслідуванням встановлені порушення службової дисципліни з боку начальника Київського ВП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 , що виразилось у не проведенні на належному рівні організації профілактичних заходів у роботі з підлеглим особовим складом, передбачених наказом Національної поліції України від 23.09.2016 № 920, тобто невиконання підпункту 15 пункту З вказаного наказу.

При цьому, у висновку службового розслідування зафіксовано, що опитана начальник СКЗ Київського ВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_7 зазначила, що рапорти про відвідування поліцейських за місцем мешкання керівниками відділів та секторів відділу поліції надаються до сектору кадрового забезпечення щоквартально. Керівникам постійно роз`яснюється про виключення формалізму при здійсненні вивчення у своїх підлеглих побутових умов, їх соціальної захищеності, що впливають на морально-психологічний стан поліцейських та їх відношення до виконання службових обов`язків.

Суд зазначає, що відповідно до п. 15 ч. 3 наказу Національної поліції України від 23.09.2016 року №920 керівникам ГУНП, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції в межах компетенції: щокварталу, дотримуючись вимог розділу II Конституції України, здійснювати вивчення керівниками всіх рівнів побутових умов поліцейських, їх соціальної захищеності як складових, що впливають на морально-психологічний стан підлеглих та їх ставлення до виконання службових обов`язків

Як встановлено судом зі змісту висновку службового розслідування від 22.01.2020 р., членам дисциплінарної комісії було надано рапорти про відвідування поліцейських за місцем мешкання, датовані 05.09.2019 р., а отже враховуючи обставини того, що за загальновідомим правилом календарний рік поділений на чотири квартали, а під час проведення службового розслідування позивачем надано документи за період, в якому встановлені підстави для проведення службового розслідування - З квартал 2019 р.. тобто ті документи, за матеріали яких проводиться службове розслідування.

Проте, як встановлено під час проведення службового розслідування та не спростовано під час розгляду справи доказів реєстрації та розгляду зазначених рапортів надано не було.

При цьому, доводи представника позивача стосовно не зазначення відповідачем обставин того, який саме порядок реєстрації та розгляду рапортів порушено не можуть вважатися судом належними, оскільки не спростовують обов`язку стосовно реєстрації та розгляду таких рапортів.

З огляду на наведене суд зазначає, що зміст положень Дисциплінарного статуту свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Водночас, за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Отже, службове розслідування в органах внутрішніх справ - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 31.10.2019 року по справі №2040/7660/18.

Враховуючи вищевикладене та встановлені під час розгляду справи обставини суд приходить до висновку про не підтвердження висновків службового розслідування стосовно встановлення порушень службової дисципліни позивачем в частині порушення вимоги пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, та підпункту 1 пункту 6.2 розділу 6 функціональних обов`язків начальника Київського ВП ГУ НП в Харківській області, в частині не організації та не забезпечення перепускного режиму до адміністрації будівлі Київського ВП ГУПН в Харківській області та ігнорування наказу НПУ від 21.07.2017 № 747, щодо організації дієвих заходів, направлених на проведення комісійних обстежень всіх службових приміщень та транспортних засобів, з метою виявлення та вилучення сторонніх предметів, а також установлення фактів незаконного вилучення та зберігання речових доказів, матеріальних цінностей.

Водночас, суд зазначає, що під час розгляду справи до суду не надано обґрунтованих доказів наявності підстав для застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність.

Таким чином, з огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу № 67 від 24.01.2020 Головного управління національної поліції в Харківській області, в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність до начальника Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 .

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 67 від 24.01.2020 Головного управління національної поліції в Харківській області в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність до начальника Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_3 ) сплачену суму судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, код ЄДРПОУ - 40108599).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 25 серпня 2020 року.

Суддя Мельников Р.В.