Справа № 638/11459/20
Суддя: Цвірюк Д. В.
Дата ухвалення: 2020-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/292/20
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

26 серпня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 3 бат. 1 рота УПП в Харківській області, третя особа: Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 3 бат. 1 рота УПП в Харківській області, третя особа: Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої заяви, суддею встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.160, 161 КАС України.

Зокрема, в порушення п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві невірно зазначено прізвище відповідача « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_4 », не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорту позивача, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти сторін.

В порушення вимог п.8 ч.5 ст.160 КАС України, заява також не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати суду оригінал оскаржуваної постанови або зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, позивачем не оплачений судовий збір та не подано документів, на підставі яких відповідно до Закону України «Про судовий збір» позивач може бути звільнений від сплати судового збору.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до положень статей 3,5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до правової позиції у постанові по справі №543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, розмір судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 420,40 грн.

За таких обставин, суддя вважає адміністративний позов таким, що не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України та пропонує позивачу:

-зазначити у позові вірне прізвище відповідача « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_4 », ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорту позивача, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти сторін.

-надати оригінал оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності;

-сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. та надати до суду документ про сплату судового збору у встановленому розмірі.

Крім того, частиною 1 ст.8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Згідно з частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 126 КУпАП.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 126 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Суддя зазначає, що в даних спірних правовідносинах ані Департамент патрульної поліції України, ані структурний підрозділ Управління патрульної поліції в Харківській області до участі у справі в якості належного відповідача позивачем залучені не були.

В даному випадку інспектор поліції або структурний підрозділ Національної поліції, в якому проходить службу такий інспектор поліції, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується визначитись з колом учасників справи.

Згідно з положеннями ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За ч.3 ст.169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 3 бат. 1 рота УПП в Харківській області, третя особа: Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків заяви п`ять днів з дня її вручення.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.В.Цвірюк