Справа № 932/12887/19
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу, -
29.08.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» звернулося до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 55/1508 від 15.08.2019 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 252,00 грн.;
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 56/1508 від 15.08.2019 року про накладення штрафу в розмірі 100 350,00 грн.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що в один день - 09 серпня 2019 року ним отримано лист (повідомлення) про здійснення планової перевірки, протоколи про правопорушення у сфері містобудування від 01.08.2019 року та акт перевірки від 01.08.2019 року. Згідно обох протоколів, складених на підставі одного акту перевірки, розгляд кожної окремої справи було призначено на 15 серпня 2019 року на один час, а саме на 11:00. В цих протоколах відсутні відомості про те, що факти та обставини, викладені в них, підтверджуються оригіналами або копіями документів, фотоматеріалів, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. 22.08.2019 позивачем отримано постанови про накладення штрафу від 15.08.2019 року, які не містять посилань на жодні досліджені докази, окрім акту. Не маючи в розпорядженні припису передчасно стверджувати про можливість притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки саме приписом встановлюються строки для усунення порушень Позивач вважає, що відповідачем допущено ряд порушень процедури проведення перевірки, процедури притягнення позивача до відповідальності, тому вказані постанови є протиправними та підлягають скасуванню. Відповідно до ДБН А.2.2-4-2003 (якому на зміну прийшов ДСТУ-Н Б А.22.2-11:2014) Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд на об`єктах 1 категорії складеності (ДБН Д.1.1-7), за узгодженням з генеральним проектувальником і замовником, авторський нагляд може не здійснюватись. Тобто, до таких змін, дії позивача взагалі не вважались порушенням п.6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а після набрання чинності ДСТУ-Н Б А.22.2-11:2014 це не призвело до того, що в цій справі щодо об`єкту позивача авторський нагляд набрав ознак обов`язковості (через відсутність прямої норми закону, яка визначає випадки, коли такий нагляд є обов`язковим). Крім того, з акту перевірки не можливо встановити спосіб виявлення порушень.
Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04.09.2019 року відкрито провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу.
17.03.2020 року відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради вказує на безпідставність доводів позивача та зазначає, що дії посадових осіб відповідача щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщення цеху металообробкита будівлі металозаготовки по вулиці Курсантській, 1Р, м. Дніпро,, Дніпропетровська область», складання акту за результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, протоколів, припису, постанов про накладення штрафу відповідають вимогам діючого законодавства.
Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 березня 2020 року адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу - передано на розгляд Дніпропетровського окружного адміністративного суду за предметною підсудністю.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
15 липня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради отримано лист Товариства з обмеженою відповідальністю «БАЗА 7/24», в якому підприємство просить перевірити законність будівельних робіт ТОВ «ТАКТ» за адресою: м. Дніпро, вул. Курсантська, 1Р.
На підставі звернення ТОВ «БАЗА 7/24» Управління державного архітектурно-будівельного контролю винесло наказ № 367п від 17.07.2019 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по вул. Курсантській, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська обл.», що розташований за адресою вул. Курсантська, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська обл., щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк проведення позапланової перевірки встановлено 10 робочих днів, з 17 липня по 30 липня 2019 року.
17 липня 2019 року видано направлення для проведення позапланового заходу № 0299.
30.07.2019 року спеціаліст І категорії - інспектор Рапопорт Д. Д. звернувся до начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради зі службовою запискою про продовження у зв`язку з виробничою необхідністю терміну проведення позапланової перевірки на 2 робочих дні з 31 липня по 01 серпня 2019 року.
Наказом № 395п від 30.07.2019 року строк проведення позапланової перевірки продовжено на 2 робочі дні з 31 липня по 01 серпня 2019 року включно.
30 липня 2019 року видано направлення про проведення планового (позапланового) заходу № 0226-3.
За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт № 76 від 01.08.2019 року, в якому зафіксовано порушення ч. 6 ст. 36, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1ст. 11 «Про архітектурну діяльність», п. 4.1 ДСТУ-Н Б.А.2.2- 11:2014, а саме: під час позапланової перевірки на об`єкті містобудування «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по вул. Курсантській, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська обл.», що розташований за адресою вул. Курсантська, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська обл., встановлено, що замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт стосовно проектувальника та відповідальної особи, що здійснює авторський нагляд на вищезазначеному об`єкті будівництва, а також незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду.
У акті перевірки зазначено, що у проведенні заходу державного нагляду (контролю) бере участь керівник суб`єкта господарювання - генеральний директор Майстренко Юрій Олександрович.
Крім того, в акті зазначено, що від підпису керівник підприємства відмовився.
01.08.2019 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому вказано, що розгляд справи про правопорушення, а саме: замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт стосовно проектувальника та відповідальної особи, що здійснює авторський нагляд на об`єкті будівництва, що є порушенням ч. 6 ст. 36, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачено відповідальність п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
01.08.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради винесено припис про зупинення виконання будь-яких будівельних робіт з 02.08.2019 та привести документацію у відповідність до чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Крім того, 01.08.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому вказано, що розгляд справи про правопорушення, а саме: замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» незабезпечено здійснення авторського нагляду , що є порушенням ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.1 ДСТУ-Н Б.А.2.2-11:2014, за що передбачено відповідальність п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Також, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 15.08.2019 року винесено постанову № 56/1508 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на підставі п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на позивача накладено штраф у розмірі 100350,00 грн.
Вважаючи постанови відповідача про накладення штрафу протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Постановою Кабінету Міністрів України за № 553 від 23.05.2011 відповідно до вимог статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було затверджено «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок).
Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку).
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (пункт 7 Порядку).
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (пункт 17 Порядку).
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку).
Відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України за № 244 від 06.04.1995 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності"(далі - Порядок № 244).
Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 9 Порядку № 244).
Відповідно до пункту 15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.
Пунктом 16 Порядку № 244 встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Відповідно до пункту 17 Порядку № 244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Згідно з пунктом 19 Порядку № 244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Відповідно до пункту 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Так, позапланова перевірки призначена на підставі звернення ТОВ «БАЗА 7/24». Органом державного архітектурно-будівельного контролю складено акт, протоколи, припис, які направлені на адресу позивача поштою та отримані ним, що позивачем підтверджено у позовній заяві. Про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудування позивач був повідомлений завчасно.
Отже, дії вчинені відповідачем щодо проведення, оформлення результатів та розгляду протоколів про вчинення правопорушень, здійснені з дотриманням Порядку № 244 та відповідно до вимог чинного законодавства.
Що стосується виявлених при перевірці порушень, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України «Про архітектурну діяльність».
Статтею1 Закону України «Про архітектурну діяльність» надано визначення поняття замовника, як фізичної або юридичної особи, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.
Частиною 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно вимог статті 11 цього Закону, під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.
Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом ДСТУ-Н Б А.2.2-11 :2014 містить рекомендації щодо здійснення авторського нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення (далі - будівництво) будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури (далі - об`єкти).
Згідно з п. 1.2 Настанови авторський нагляд здійснюється на об`єктах будівництва незалежно від їх класу наслідків (відповідальності), категорії складності та форми власності замовника відповідно до вимог Закону України "Про архітектурну діяльність", "Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об єкта архітектури", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури" (далі - Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури).
Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначається Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007року №903.
Відповідно до пункту 2 даного Порядку авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно вимог статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до частини 1статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Згідно пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частинами 1-2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до ч. 6 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.
Приписами ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Так, позивачем до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 08.11.2018 року подано повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а саме: «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по вулиці Курсантській, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська область», в якому зазначено, що відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_1 .
Однак, згідно із заявою архітектора ОСОБА_1 від 26.07.2019 року, він не має відношення до розробки робочого проекту, здійснення авторського нагляду по об`єкту «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по вулиці Курсантській, 1Р, м. Дніпро».
При цьому, позивачем не надано договору на здійснення авторського нагляду , що є документом, який регулює взаємовідносини між генеральним проектувальником (проектувальником) і замовником, установлює їх права і обов`язки щодо здійснення авторського нагляду під час будівництва у відповідності до п. 3.2.2 Настанови ДСТУ-Н Б А.2.2-11 :2014.
Таким чином, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачем у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначено недостовірну інформацію про відповідальну особу, що здійснює авторський нагляд та не забезпечено замовником (позивачем) здійснення авторського нагляду
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Відповідно статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності являються протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами у розумінні. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
За приписами пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, тягне накладення штрафу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Отже, цією статтею передбачена міра відповідальності за вчинення особою діянь, зміст яких полягає у наведенні недостовірних даних у повідомленні про початок будівельних робіт, незабезпеченні авторського нагляду об`єктів будівництва.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
У поданій до суду позовній заяві, позивач не довів обґрунтованість заявлених вимог.
Оскільки позивачем допущено порушення щодо наведення недостовірних даних у повідомленні про початок будівельних робі та незабезпечення авторського нагляду об`єктів будівництва, суд дійшов висновку про правомірність дій відповідача щодо прийняття постанов про накладення штрафу від 15.08.2019 року № 55/1508 та № 56/1508 та відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог питання розподілу судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна