Справа № 520/6473/2020
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2020-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2020 р. № 520/6473/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Панова М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Кравчені Т.І.,

представника позивача - Плескач І.С.,

представника відповідача - Зеленохатова І.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Лайт-Тек" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма Лайт-Тек" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 15.04.2020 №1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області винесено всупереч вимогам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що податкове повідомлення-рішення є правомірним та прийнятим з дотриманням вимог законодавства.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку осіб, які беруть участь у справі, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області засобами поштового зв`язку було направлено запит підприємству ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» від 04.10.2020 №4007/10/20-40-05-11-16 про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджень), щодо господарських відносин ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» з ТОВ «МЕРИТУМ» () за березень 2019 року.

Листом від 29.10.2019 №87/1336/19 (вх. №1089/10 від 30.11.2017) ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» () було відмовлено в наданні документів по взаємовідносинам з ТОВ «МЕРИТУМ» () за березень 2019 року.

У зв`язку з ненаданням ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» () у запитуваному обсязі пояснень та їх документального підтвердження на обов`язковий письмовий запит заступником начальника Головного управління ДПС у Харківській області було прийнято рішення про проведення позапланової виїзної перевірки.

На підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 26.02.2020 №1199 та направлення від 28.02.2020 №1453, відповідно до п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82 Податкового Кодексу України проведена позапланова документальна виїзна перевірка ТОВ «Фірма Лайт-Тек», з питань дотримання вимог податкового законодавства України щодо господарських взаємовідносин з ТОВ «МЕРИТУМ» () за березень 2019 року та подальшої реалізації.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6, ст. 198, п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме заниження суми що сплачується до державного бюджету на загальну суму ПДВ 295225,00 гривень.

Відповідачем за результатами перевірки було складено акт від 13.03.2020 №779/20-40-05-11-10/37458975.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 15.04.2020 №1 про збільшення суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість на загальну суму 369031,25 грн.

ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» () в особі директора Антоненко Вадима Миколайовича, були укладені наступні договори: з ТОВ «МЕРИТУМ» () укладено Договір поставки товару №33-03 від 01.03.2019; з ТОВ «МЕРИТУМ» () та TOB «АСС - ПОЛІГРАФПАК» () укладено Договір від 03.02.2020 №5/20 про відступлення прав вимоги; з ТОВ «МЕРИТУМ» () та ТОВ «АСС - ПОЛІГРАФПАК» () укладено Договір від 02.01.2020 №1/20, про відступлення прав вимоги.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області складено узагальнену податкову інформацію щодо ТОВ «МЕРИТУМ» () з питань проведення фінансово - господарських операцій з контрагентами-постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ лютий-березень 2019 року, відповідно до якої встановлено нереальне оформлення господарських операцій з контрагентом-покупцем ТОВ «Фірма Лайт-Тек» () на суму ПДВ 295225,48 гривень.

Суд зазначає, що аналізом придбання та реалізації ТОВ «МЕРИТУМ» () в розрізі номенклатури товару згідно з базою «Єдиний реєстр податкових накладних» встановлено, що товари реалізацію яких у березні 2019 року оформлено на адресу ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» (Блок аварійного живлення Ni-CD 10Ач, стабілізатор напруги ДИА- Н СН-300-м, стабілізатор напруги ДИА-Н CH-300-м, блок аварійного живлення Ni-CD 10Ач, корпус світильника ДБО 02-60-01, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм, корпус світильника ДБО 02-80-01, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм, корпус світильника ДБО 02-120, корпус світильника ДБО 01-03, корпус світильника ДБО 02-60-01, лампа ЛЕД «промислова» Е27 58 Вт, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм.) ТОВ «МЕРИТУМ» нібито придбало у ТОВ "ГОЛДМАРТ" (), який в свою чергу данні товари, а ні придбавав, а ні імпортував у 2019 році. Крім того, по ТОВ «Голдмарт» () за період діяльності березень 2019 року, наявна узагальнена податкова інформація складена ГУ ДПС у Харківській області, якою встановлено нереальність господарських операцій (неправомірність визначення податкових зобов`язань) по взаємовідносинам з контрагентом-покупцем ТОВ «МЕРИТУМ» у березні 2019 року. Отже, спостерігається обрив ланцюга постачання товарів.

Згідно з інформацією, викладеною в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 26.11.2019 по справі №757/62163/19-к в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002376 від 30.05.2019, згідно з якою «...невстановленими слідством особами в період 2018-2019 років розроблено та втілено у життя злочинний механізм, діяльність якого направлена на створення (придбання) ряду суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), з метою прикриття незаконної діяльності, легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, пособництву ухиленню від сплати податків в особливо великих розмірах підприємствами реального сектору економіки, шляхом документального оформлення безтоварних операцій, внесення завідомо неправдивих відомостей до фінансово-господарських документів підприємств щодо псевдо операцій з реалізації ТМЦ (робіт, послуг) з використанням підприємств, які мають ознаки «фіктивності» і створені з метою прикриття незаконної діяльності, зокрема: ТОВ «Голдмарт» (), ТОВ «Меритум» (), ТОВ «АСС-ПОЛІГРАФПАК» ().

Відповідно до пп. 14.1.171 п. 14.1. ст. 14 Податкового Кодексу України «податкова інформація» - у значенні, визначеному Законом України «Про інформацію» в якому визначено «Податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Відповідно до п. 74.1 ст. 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Згідно із п. 77.8 ст. 77 Податкового кодексу України, перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної планової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 83 Податкового Кодексу України, для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є: документи, визначені цим Кодексом; податкова інформація; експертні висновки; судові рішення; інші матеріали, отримані в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи.

Крім того, узагальнену податкову інформацію складено по ТОВ «Меритум» () по-перше: з причини неможливості проведення документальної позапланової виїзної перевірки у зв`язку із відсутністю ТОВ «Меритум» () за податковим адресом: вул. Шевченка, буд. 32, м. Харків, 61145; по-друге: відповідно до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (Форма №1 ДФ) від 08.04.2019 № за 1 квартал 2019 року, у звітному періоді на ТОВ «Меритум» за трудовими договорами (контрактами) працювала 1 особа, за цивільно-правовими договорами 0 осіб, з огляду на зазначене встановлено неможливість здійснення господарських операцій за звітні періоди лютий-березень 2019 року з урахуванням з однієї сторони - незначної кількості працівників, з іншої сторони - специфіки конкретних операцій, які не співвідносяться з наявними трудовим ресурсом для зберігання та постачання товарів (робіт, послуг); по-третє: відповідно до Додатку 1 до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 25 «Фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва» від 30.01.2019 № за 2018 рік, всі показники на початок та кінець звітного періоду дорівнюють 0,00 грн; протягом 2019 року податкові декларації з податку на прибуток та фінансовий звіт суб`єкта підприємницької діяльності ТОВ «Меритум» () до органів ДФС не подавало; по-четверте: по контрагенту-постачальнику ТОВ «Голдмарт» () за період діяльності березень 2019 року, наявна узагальнена податкова інформація складена ГУ ДФС у Харківській області, згідно з якою встановлено нереальність господарських операцій (неправомірність визначення податкових зобов`язань) по взаємовідносинам з контрагентом-покупцем ТОВ «МЕРИТУМ» у березні 2019 року.

Також, ТОВ "ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК" () до перевірки не було надано документів у яких зазначались би технічні характеристики товарів нібито придбаних у ТОВ «МЕРИТУМ», а саме: Блок аварійного живлення Ni-CD 10Ач, стабілізатор напруги ДИА-Н CH-300-м, стабілізатор напруги ДИА-Н CH-300-м, блок аварійного живлення Ni-CD 10Ач, корпус світильника ДБО 02-60-01, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм, корпус світильника ДБО 02-80-01, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм, корпус світильника ДБО 02-120, корпус світильника ДБО 01-03, корпус світильника ДБО 02-60-01, лампа ЛЕД «промислова» Е27 58 Вт, радіатор охолодження алюмінієвий анодірований 500 мм. (паспорти або сертифікат на товар). Відтак, не має можливості встановити інформацію щодо виробника або походження зазначеної продукції. що може вказувати на фіктивність господарських операцій щодо придбання ТОВ "ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК" () вищезазначених товарів у ТОВ «МЕРИТУМ» () у березні 2019 року.

Відповідно п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Згідно п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України. Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Платники податку, які застосовують касовий метод податкового обліку, суми податку, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та не включені до податкового кредиту протягом періоду 1095 календарних днів з дати складення таких податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних у зв`язку з відсутністю фактів списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, мають право на включення таких сум до податкового кредиту у звітному податковому періоді, в якому відбулося списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, але не пізніше ніж через 60 календарних днів з дати такого списання, надання інших видів компенсацій.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.

Згідно п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.

Відповідно п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем. Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги". З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків. Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

Відсутність факту придбання товару не можуть включатися до складу витрат для цілей оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту з ПДВ навіть за наявності формально складених, але недостовірних документів або сплати грошових коштів.

Бухгалтерський облік господарських операцій, відповідно до ст. 4 Закону України від 16 липня 1999 року №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність а Україні» (далі - Закон №996), будується на принципі превалювання сутності над формою - операції повинні обліковуватись відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми.

Тобто, на справді вищевказана угода не була спрямована на якісне та своєчасне виконання зобов`язань перед замовником, а лише для збільшення витрат та зменшення податкового зобов`язання з ПДВ.

Про формальність складених документів, укладених між ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ- ТЕК» та ТОВ «МЕРИТУМ» свідчить й те, що відповідно до товарно-транспортних накладних, пунктом навантаження є м. Харків, пров. Динамівський, 4. Згідно з даними ІС «Податковий блок», податковою адресою TOB «АСС-ПОЛІГРАФПАК» () є пров. Динамівський 4, м. Харків.

Між підприємствами ТОВ «МЕРИТУМ», ТОВ «АСС-ПОЛІГРАФПАК» та ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» згідно зі ст.ст. 512-519 Цивільного кодексу України, укладено Договори від 02.01.2020 №1/20 та від 03.02.2020 №5/20 про відступлення прав вимоги на загальну суму 450000 гривень, яка фактично була сплачена ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» отримувачу ТОВ «АСС-ПОЛІГРАФПАК» платіжними дорученнями від 15.01.2020 №43 (200000 грн), від 28.01.2020 №84 (150000 грн), від 05.02.2020 №99 (100000 грн) без ПДВ.

Вказані обставини свідчать про відсутність реальності господарських операцій між ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» та ТОВ «МЕРИТУМ» та як наслідок, завищення ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК» податкового кредиту за березень 2019 року на суму ПДВ 295225 гривень.

Також суд зазначає, що відповідно до правової позиції Верховного Суду зазначеної в постановах від 22.01.2019 по справі №826/18174/13-а, від 22.11.2016 по справі №826/11397/14, від 31.03.2020 по справі №520/8893/18 «...посилаючись на аргументи судів попередніх інстанцій щодо відсутності у кримінальній справі вироку, зазначив, що така обставина як наявність кримінального провадження, зареєстрованого за фактом вчинення злочину, передбаченого статтею 205 КК України, стосовно фіктивності підприємства - контрагента покупця, не могла бути не врахована судом, оскільки статус фіктивного підприємства несумісний з легальною підприємницькою діяльністю, навіть за формального підтвердження її первинними документами. Первинні документи, які виписані фіктивним підприємством, не можуть вважатись належно оформленими документами, що підтверджують факт придбання товарів, робіт чи послуг,а тому віднесення сум податку на додану вартість до податкового кредиту є безпідставним...».

Відповідно до частини 1 статті 205 КК України фіктивним підприємництвом є створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності або здійснення видів діяльності, щодо яких є заборона. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 28.08.2018 по справі №804/8332/17: «за змістом ст. 205 КК України злочинна діяльність особи, яка вчинила фіктивне підприємництво, не обмежується операціями з окремими суб`єктами господарювання, а охоплює всю діяльність та свідчить про використання Фіктивного підприємства виключно з метою здійснення злочинної діяльності.

Тобто, створення фіктивного підприємства не мало на меті його реальну господарську діяльність, а лише була спрямована на формування первинних документів за наслідками неіснуючих операцій. Диспозиція статті 205 КК України дуже чітко визначає основні ознаки складу злочину, де об`єктивна сторона полягає в альтернативних діях: у створенні або придбанні суб`єктів підприємницької діяльності, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є прикриття незаконної діяльності або здійснення видів діяльності, щодо яких є заборона. Як бачимо, КК України визнає абсолютно всю діяльність такої юридичної особи неправомірною, а не окремі господарські операції з певними контрагентами.

Крім того, аналізом придбання та реалізації ТОВ «МЕРИТУМ» () в розрізі номенклатури товару згідно з базою «Єдиний реєстр податкових накладних» встановлено обрив ланцюга постачання товарів, реалізацію яких у березні 2019 року документально оформлено на адресу ТОВ «ФІРМА ЛАЙТ-ТЕК».

Відповідно до п. 1 та 2 ст. 9 Закону України від 16.07.99 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис, аналог власноручного підпису або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Отже, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі Фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

Відтак, основною первинною ознакою господарської операції є її реальність, а наявність первинних документів є вторинною, похідною ознакою. Належне документальне оформлення господарської операції відповідними первинними документами не свідчить про безумовну їх відповідність самому змісту операції. Правові наслідки створює саме господарська операція, а не первинні документи. Аналогічної позиції дотримується й Верховний Суд у постанові від 27.01.2020 по справі № 640/19386/18.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 06.09.2019 №820/2835/18 «...формальна наявність договорів, податкових і видаткових накладних, не є достатнім та беззаперечним доказом фактичного виконання відносин і не дає можливості суду дійти обґрунтованого висновку про фактичне проведення господарських операцій.

Суд дослідивши первинні документи дійшов висновку про відсутність реального виконання виходячи не лише з якості окремого недоліку, а всіх доказів у сукупності (ненадання сертифікатів якості, експлуатаційних документів виробників, відомостей про виробника, відсутність інформації про навантаження та розвантаження).

Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Лайт-Тек" задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Лайт-Тек" (просп. Московський, буд. 52, 4 пов., м. Харків, 61001, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 25 серпня 2020 року.

Суддя М.М.Панов