Справа № 646/2691/20
Суддя: Білінська О. В.
Дата ухвалення: 2020-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 646/2691/20
№ провадження 2-а/646/59/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.08.20 м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Білінської О.В.,

за участю секретаря Кієнко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, третя особа: заступник начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німий Олег Сергійович про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в :

06 травня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, третя особа: заступник начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німий О.С., в якому просить скасувати постанову № 034616 від 16 грудня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680 гривень та закрити справу про адміністративне правопорушення, поновивши строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 23 грудня 2019 року на адресу КП «Ритуал» Харківської міської ради засобами поштового зв`язку надійшла оскаржувана постановазаступника начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області №034616 від 16 грудня 2019 року про притягнення його як директора КП «Ритуал» Харківської міської ради до адміністративної відповідальності та накладення стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680,00 гривень за порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, а саме - заниження суми додаткової бази єдиного внеску за рахунок не донарахування суми заробітної плати на загальну суму 1 161 929,02 гривень за періоди: липень-грудень 2016 року, 2017 рік, 2018 рік, січень-червень 2019 року, що є порушенням вимог ст. 7, п.5 ст. 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI. Позивач вказує, що підставою для розгляду справи про адміністративне правопорушення в постанові вказано протокол про адміністративне правопорушення від 09 грудня 2019 року.

Крім того, з питань нарахування та сплати КП «Ритуал» єдиного соціального внеску підприємством отримано низку індивідуальних правових актів: вимогу про сплату недоїмки, рішення про застосування штрафних санкцій від 16.12.2019 № 7, рішення про застосування штрафних санкцій від 16.12.2019 № 7, податкове повідомлення-рішення від 16.12.2019 №7.

Актом документальної перевірки від 18 листопада 2019 року встановлено, що КП «Ритуал» у період з липня 2016 року по червень 2019 року було знижено додаткову базу нарахування єдиного внеску до заробітної плати по фізичним особам, які працювали за цивільно-правовими договорами. КП «Ритуал» не погодилось з висновками вказаного акту перевірки та надало до нього заперечення, які ГУ ДПС у Харківській області було відхилено, а всі вище перелічені індивідуально-правові акти оскаржено до суду. Позивач вказує, що значна кількість обставин, викладених в акті перевірки, які мають значенні для прийняття рішення, залишилися поза увагою, а окремі обставини є хибними або такими, що не відповідають дійсності. Вважає, що вищевказана постанова є незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки доказів на підтвердження порушень щодо обліку або сплати єдиного соціального внеску з боку позивача не існує. Зазначає, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення він не був присутній, про дату, час та місце розгляду належним чином не повідомлявся, зі змістом постанови про накладення адміністративного стягнення від 16 грудня 2019 року ознайомився лише після вручення вказаної постанови працівнику КП «Ритуал», який не мав повноважень діяти від його імені. Крім того, позивач, отримавши за місцем роботи постанову про накладення адміністративного стягнення, оскаржив її у судовому порядку, проте ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08 січня 2020 року його заяву залишено без руху, а ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2020 року, яку позивач отримав засобами поштового зв`язку лише 23 квітня 2020 року, заяву повернуто. Враховуючи вказані обставини, позивач просить суд поновити строк звернення до суду з позовом про оскарження постанови про адміністративне стягнення та, беручи до уваги те, що визначений ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення минув, просив провадження по справі закрити.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08 травня 2020 року позов було залишено без руху, позивачеві було надано строк для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня отримання копії ухвали. Позивачем вказані недоліки позову усунені у встановлений судом строк.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 травня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви ОСОБА_1 , призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву.

16 червня 2020 року від представника відповідача - особи, уповноваженої діяти від імені Головного управління Державної податкової служби у Харківській області у порядку само представництва на підставі наказу №94-0 від 04.09.2019 ОСОБА_2 до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позову заперечує, посилаючись на те, що ГУ ДПС у Харківській області було проведено планову документальну виїзну перевірку Комунального підприємства «Ритуал» Харківської міської ради, результати якої оформлено актом від 18.11.2019 №807/20-40-05-01-08/03354394, під час якої посаду директора обіймав ОСОБА_1 . В акті перевірки викладений висновок про порушення підприємством вимог Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування». За період, що перевірявся, укладалися цивільно-правові договори з громадянами про надання послуг. В ході аналізу змісту вказаних договорів та актів виконаних робіт до них встановлено, що громадянами виконувалися не короткотермінові роботи, а систематичні роботи протягом тривалого проміжку часу, та у вказаних документах відсутні кількісні та якісні показники послуг, що надавалися. Крім того, аналізуючи зміст наданих цивільно-правових договорів, неможливо підтвердити факт виконання зобов`язання за договорами, оскільки правовідносини, що виникали між КП «Ритуал» та фізичними особами, за своїм характером містять ознаки трудових відносин, які не були оформлені з укладанням трудового договору, що дає змогу констатувати, що КП «Ритуал» було вчинено удаваний правочин, що призвело до приховування трудових відносин з метою зниження бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Представник відповідача зазначає, що КП «Ритуал» у період липень 2016 року - червень 2019 року не нараховувало додаткову базу нарахування єдиного внеску до заробітної плати по фізичним особам, які працювали за цивільно-правовими договорами на загальну суму 891 084,29 гривень, що призвело до зниження зобов`язань з єдиного внеску на суму 196 038,54 гривень. Крім того, позивачем було знижено загальну суму єдиного внеску за рахунок не донарахування різниці до мінімальної суми заробітної плати та фактично нарахованої заробітної плати по працівникам підприємства на загальну суму 59 585,85 гривень.

Під час проведення перевірки було встановлено порушення вимог законодавства з боку посадових осіб КР «Ритуал», відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 165-1 КУпАП, у зв`язку з чим було складено протокол про адміністративне правопорушення №180 від 09 грудня 2019 року, копію якого було вручена директору КП «Ритуал» Журавльову Є.О., в якому було зазначено про дату, час та місце розгляду справи, про що позивач по справі був обізнаний.

Також 16 червня 2020 року від представника відповідача - особи уповноваженої діяти від імені Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Виноградова В. надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення від 16 грудня 2019 року.

Відповідно до ч.5ст.262 КАС суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оскільки відповідно до вимог ст.262 ЦПК України справа у порядку спрощеного позовного провадження розглядається без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, то відповідно до вимог ч.4 ст.229 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши доводи учасників справи, надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи,посадовими особами Головного управління Державної податкової служби у Харківській області з врахуванням плану-графіку проведення документальних планових виїзних перевірок суб`єктів господарювання за 2019 рік, на підставі направлень від 27 вересня 2019 року № 898, 899, 900, 901, 902, від 28 жовтня 2019 року № 1789, виданих Головним управлінням ДПС у Харківській області та наказів Головного управління ДПС у Харківській області № 5783 від 16 серпня 2019 року, №1635 від 28 жовтня 2019 року, була проведена документальна планова виїзна перевірка Комунального підприємства «Ритуал» Харківської міської ради, податковий номер 03354394, з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01 липня 2016 року по 30 червня 2019 року, валютного законодавства за період з 01 липня 2016 року по 30 червня 2019 року, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01 липня 2016 року по 30 червня 2019 року, іншого законодавства за період з 01 липня 2016 року по 30 червня 2019 року, за результатами якої складено акт документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 807/20-40-05-01-08/03354394 від 18 листопада 2019 року.

Актом перевірки № 807/20-40-05-01-08/03354394 від 18 листопада 2019 року встановлені такі порушення:

- п.п.134.1.1п.134.1 ст.134 ПК України, в результаті чого знижено податок на прибуток в періоді, що перевірявся, на загальну суму 1 936 137 грн.;

- п.201.10 ст.201 ПК України, в результаті чого, в періоді, що перевірявся, порушено строки реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- п.п. «б» п.176.2 ст.176 ПК України, наказу МФ України №4 від 13 січня 2015 року «Про затвердження форми Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма №1ДФ) та Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» за 3-4 квартали 2016 року, 1-4 квартали 2017 року, 2,4 квартали 2018 року, 1 квартал 2019 року;

- ст.7, ч.5 ст.8Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI: занижено додаткову базу нарахування єдиного внеску до заробітної плати по фізичним особам, які працювали за цивільно-правовими договорами, на загальну суму 891 084,29 грн.; занижено суму додаткової бази нарахування єдиного внеску за рахунок не донарахування до мінімальної сум заробітної плати по працівникам підприємства та яка не відображена у звітах по єдиному внеску на загальну суму 270 844,73 грн.;

- п.2.1 ст.6 розділу ІІ, п.п.1.1 п.1 ст.7, ч.5 ст. 8 розділу ІІІ Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI: занижено загальну суму єдиного внеску (22%) за рахунок не донарахування різниці до мінімальної сум заробітної плати та фактично нарахованої заробітної плати по фізичним особам, які працювали за цивільно-правовими договорами, на загальну суму 196 038,54 грн.; занижено загальну суму внеску(22%) за рахунок не донарахування різниці до мінімальної сум заробітної плати та фактично нарахованої заробітної плати по працівникам підприємства на загальну суму 59 585,85 грн.;

-неналежне ведення бухгалтерської документації, на підставі якої нараховується єдиний внесок, що призвело до нарахувань єдиного внеску.

Вказаний акт складено у двох примірниках, один з яких отримав директор КП «Ритуал» Харківської міської ради ОСОБА_1 18.11.2019, про що зазначив особистим підписом на примірнику акту.

09 грудня 2019 року головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи юридичних осіб управління і зборів з фізичних осіб Погребняк О.М. за наслідками перевірки було складено протокол № 180 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , директора КП «Ритуал» Харківської міської ради, зі змісту якого слідує, що ним були вчинені порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, а саме: занижено суму додаткової бази єдиного внеску за рахунок не донарахування до мінімальної суми заробітної плати на загальну суму 1 161 929, грн.: на 53 437,82 грн. за липень-грудень 2016 року, на 566 439, 96 грн. за 2017 рік, на 486 658,98 грн. за 2018 рік, на 55 392, 26 грн. за січень-червень 2019 року, чим порушено вимоги ст. 7 , ст.5 ст. 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.165-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу № 180 від 09 грудня 2019 року ОСОБА_1 зі змістом даного протоколу ознайомлений, оскільки особистим підписом у вказаному протоколі засвідчив, що отримав його другий примірник та відповідно повідомлений про місце, дату і час розгляду адміністративної справи. Крім того, йому були роз`яснені права, передбачені ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП.

Постановою від 16 грудня 2019 року про накладення адміністративного стягнення, винесеною заступником начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німим О.С. на підставі розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №180 від 09 грудня 2019 року та акту перевірки від 18.11.2019 № 807/20-40-05-01-08/03354394, ОСОБА_1 , який працює директором КП «Ритуал» Харківської міської ради, притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, а саме: занижено суму додаткової бази єдиного внеску за рахунок не донарахування до мінімальної суми заробітної плати на загальну суму 1 161 929, грн.: на 53 437,82 грн. за липень-грудень 2016 року, на 566 439, 96 грн. за 2017 рік, на 486 658,98 грн. за 2018 рік, на 55 392, 26 грн. за січень-червень 2019 року, чим порушено вимоги ст.7 , ст.5 ст.8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680,00 гривень

З матеріалів, наданих відповідачем, вбачається, що постанову від 16 грудня 2019 року про накладення адміністративного стягнення було направлено засобами поштового зв`язку 20 грудня 2019 на адресу директора КП «Ритуал» Харківської міської ради та було вручено 23 грудня 2019 року, про що свідчить підпис « Завгород » на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

На підставі матеріалів, наданих позивачем, встановлено, що ОСОБА_1 оскаржував вказану постанову в судовому порядку шляхом подання адміністративної позовної заяви, яка ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2020 року була повернута позивачу.

Як вбачається з копії супровідного листа та копії конверту, на адресу ОСОБА_1 було направлено копію вказаної ухвали суду.

Згідно з відомостями з офіційного сайту «Укрпошта» вказане поштове повідомлення було вручене особисто 25 квітня 2020 року.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні доказів, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

При розв`язанні спору у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, суд, зокрема, перевіряє чи прийняті такі рішення із дотриманням порядку розгляду справи, передбаченого процесуальними нормами КУпАП.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовими особами або представником громадської організації чи органу громадської діяльності.

В той же час, змістом ст. 255 КУпАП визначений точний перелік осіб, що уповноважені складати протоколи про адміністративні правопорушення, а також посадові особі, що мають відповідні повноваження.

Частиною другою статті 255 КУпАП встановлено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

В силу ст.234-2 КУпАП органи доходів і зборів розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1). Від імені органів доходів і зборів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники органів доходів і зборів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Відповідно до ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Судом встановлено, що протокол №180 про адміністративне правопорушення від 09 грудня 2019 року щодо ОСОБА_1 був складений уповноваженою посадовою особою. Зі змісту протоколу вбачається, що ОСОБА_1 було вручено другий примірник протоколу, а також під підпис він був повідомлений, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 16 грудня 2019 року об 11 годині 00 хвилин у приміщенні ГУ ДПС у Харківській області за адресою: м.Харків, вул.Пушкінська, 46.

Отже доводи позивача про те, що він не був присутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки не повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду адміністративної справи, спростовуються підписом у відповідній графі у протоколі № 180 про адміністративне правопорушення від 09 грудня 2019 року. При цьому позивач не зазначив, що ставить під сумнів свій підпис у документах.

Статтею 268 КУпАП встановлено імперативну вимогу розгляду справи про адміністративне правопорушення в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. При цьому, під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом встановлено, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто за відсутності позивача, належним чином повідомленого, тобто з дотриманням вимог ст.268 КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено ст. 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст. 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У рішенні про притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Суд наголошує на тому, що перевірці підлягають дії суб`єкта владних повноважень саме під час прийняття рішення та врахування ним усіх обставин також саме на час прийняття рішення.

Підтвердження наявності таких обставин на час прийняття рішення зазвичай закріплене у відповідних процедурах, що регламентовані законними та підзаконними актами, дотримання яких і дія у межах яких є обов`язком суб`єкта владних повноважень згідно зі ст.19 Конституції України.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Порядок дослідження і закріплення доказів у справах про адміністративне правопорушення регламентується наступними нормами КУпАП.

Ст.252 КУпАП передбачено, що посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Окрім того, приписами ч.1-3 ст.7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

З постанови про накладення адміністративного стягнення від 16 грудня 2019 року щодо позивача вбачається, що вона винесена на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 180 від 16 грудня 2019 року та акту перевірки від 18 листопада 2019 року № 807/20-40-05-01-08/03354394.

Позивач в обґрунтування своїх вимог не погоджується з висновками вказаного акту, вважає, що вони спростовуються наданими ним доказами, а саме - укладеними з фізичними особами цивільно-правовими договорами та актами приймання виконаних робіт до цих договорів, а також специфікаціями, що свідчать про відсутність будь-яких ознак трудового договору, наявність конкретного обсягу та вартості виконаних робіт. Отже, єдиними доказом наявності вини позивача як директора КП «Ритуал» є саме акт перевірки, який позивач вважає необґрунтованим.

З приводу вказаного доводу позивача суд зазначає таке.

Відповідно до вимог п.п.56. 1, 56.2 ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Згідно з п.56.15 ст. 56 ПК України скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Згідно з п.86.7. ст.86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п`яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Крім того, положеннями п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України, надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Акт перевірки фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства, та не є остаточним документом, що зобов`язує до вчинення будь-яких дій, і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків. Акт перевірки це документ, в якому викладені певні обставини так, як їх бачить посадова особа податкового органу, що проводить перевірку, та не тягне за собою жодних наслідків без прийнятого податкового повідомлення-рішення. У разі незгоди з актом перевірки платник податків має право на його оскарження.

Позивач у своєму позові вказує, що КП «Ритуал» не погодилось з актом перевірки від 18 листопада 2019 року № 807/20-40-05-01-08/03354394 та надало до нього заперечення, які ГУ ДПС у Харківській області відхилило, а також оскаржило до суду всі інші акти індивідуального характеру, складені перевіряючим органом з питань нарахування та сплати КП «Ритуал» єдиного соціального внеску, як то рішення про застосування штрафних санкцій. Але жодних документальних підтверджень звернення КП «Ритуал» до ГУ ДПС у Харківській області із запереченнями щодо акту перевірки, а також оскарженням повідомлень-рішень, позивачем суду не надано.

Акт планової перевірки, в якому зафіксовані порушення КП «Ритуал» вимог законодавства при нарахуванні та сплаті єдиного внеску посадовими є носієм доказової інформації. Станом на теперішній час будь-які судові рішення, якими б було встановлено невідповідність висновків акту перевірки положенням чинного законодавства, дійсним обставинам відсутні.

Вирішуючи даний спір по суті, з урахуванням положень ст.20 КАС України суд не може вийти за межі позовних вимог та встановлювати обґрунтованість висновку контролюючого органу, викладеному в акті перевірки від 18 листопада 2019 року № 807/20-40-05-01-08/03354394.

З урахуванням викладеного суд вважає акт перевірки від 18 листопада 2019 року №807/20-40-05-01-08/03354394 належним доказом факту вчинення адміністративного правопорушення

Суд зауважує, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення рішення про притягення особи до адміністративної відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Як вбачається зі змісту постанови від 16 грудня 2019 року про накладення адміністративного стягнення, ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за порушення ст.7, п.5 ст.8 Закону України від 08.07.2010 № 2464-IV «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

При цьому у порушення положень ст.283 КУпАП у вказаній постанові відсутнє посилання на норму КУпАП, за якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності.

Отже, в постанові не зазначено нормативний акт, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення, що в свою чергу виключає правомірність притягнення до такої відповідальності, оскільки адміністративна відповідальність наступає лише в силу Закону.

Що стосується строків притягнення позивача до адміністративної відповідальності, з якими він не погоджується, вважаючи, що його притягнуто до адміністративної відповідальності з порушенням вказаного строку, суд приходить до такого висновку.

Положеннями ч.1 ст.38 КУпАП встановлено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до постанови від 16 грудня 2019 року позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за заниження суми додаткової бази сплати єдиного внеску у період липень- грудень 2016 року на суму 53 437, 82 гривень, за 2017 рік на суму 566 439, 96 гривень, за 2018 рік на суму 486 658, 98 гривень, за період січень-червень 2019 року на суму 55 392,26 гривень.

У відповідності до ч. 5 п. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць.

Відповідно до п. 1 розділу III Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015р. № 435 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 15 травня 2018 року № 511), звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування подається до органів доходів і зборів протягом 20 календарних днів, що настають за останнім днем звітного періоду.

Як вбачається з акту перевірки від 18 лютого 2019 року, звіти про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з липня 2016 по червень 2019 року були сформовані та подані КП «Ритуал» відповідно кожного наступного місяця.

Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

З огляду на викладене, суд вважає, що правопорушення, вчинене позивачем, не носить характер триваючого, та на час винесення спірної постанови відповідача закінчилися строки притягнення до адміністративної відповідальності, визначенні у ч.1 ст. 38 КУпАП, а тому відповідачем протиправно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оцінюючи дії відповідача на відповідність вищевказаним критеріям, суд приходить до висновку, що приймаючи оскаржувану постанову у справі про адміністративне правопорушення, посадовою особою не було дотримано встановленого законом порядку її винесення, постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.283 КУпАП, оскільки не містить посилань на конкретну норму КУпАП, за якою особу було притягнуто до адміністративної відповідальності, ухвалена з порушення строків, передбачених ч.1 ст.38 КУпАП України, у зв`язку із чим підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи, що відповідачем не доведена правомірність процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, тому вважає за необхідне постанову від 16 грудня 2019 року, складену заступником начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німим О.С., про накладення на ОСОБА_1 за порушення вимог ст. 7, п.5 ст. 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року № 2464-VI адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680,00 гривень скасувати та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення пропущеного строку оскарження постанови про накладання адміністративного стягнення позивач обґрунтовує тим, що оскаржив її у судовому порядку шляхом подання адміністративного позову до суду, який ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2020 року був йому повернутий, вказану ухвалу позивач отримав 25 квітня 2020 року, що підтверджується відомостями з офіційного сайту «Укрпошта», після чого 06 травня 2020 року повторно звернувся до суду з позовною заявою. Враховуючи наведені обставини пропуску строків оскарження постанови, суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин, тому вважає за можливе поновити позивачу строк звернення до суду. У зв`язку з чим клопотання відповідача про залишення позову без розгляду через пропуск строку звернення до адміністративного суду задоволенню не підлягає.

При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір в розмірі 420,40 гривень, що підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 18 травня 2020 року, отже, судовий збір підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 2, 5, 72-77, 211, 241-246, 286 КАС України,

ВИРІШИВ :

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, третя особа: заступник начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німий О.С. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, третя особа: заступник начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німий Олег Сергійович про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову заступника начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німого О.С. від 16 грудня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення вимог ст. 7, п.5 ст. 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року № 2464-VI та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680,00 гривень та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420,40 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_1

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, , місцезнаходження: 61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46.

Третя особа: заступник начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області Німий Олег Сергійович, службова адреса: 61057, м. Харків, вул.Пушкінська,46.

Суддя Білінська О.В.