Справа № 520/8151/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Рішення

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"20" серпня 2020 р. № 520/8151/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Ліпчанська Я.В.

представника позивача - Корж Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, Харківська обл., м. Харків)
про визнання протиправним та скасування наказу ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області Волерія Сокуренка №358 від 28.05.2020 в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідальність.

В обґрунтування позову зазначено, що наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області №358 від 28.05.2020 в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідальність є протиправним та таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відпустці.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що наказом начальника ГУНП в Харківській області від 28.05.2020 № 358 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність.

Підставою видання наказу стали матеріали службового розслідування відносно поліцейських Київського ВП ГУНП в Харківській області.

Під час службового розслідування встановлено, що заступником начальника Київського ВП ГУНП в Харківській області - начальником СВ підполковником поліції ОСОБА_1 порушені вимоги п.п. 6 п. 5 розділу IV Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570, відповідно до якого: «Крім повноважень, визначених кримінальним процесуальним законодавством, начальник слідчого відділу (відділення) зобов`язаний забезпечувати постійний контроль за досудовим розслідуванням у кожному кримінальному провадженні, належним плануванням роботи в кримінальних провадженнях, дотриманням слідчими процесуальних строків».

Крім того, керівниками вказаного слідчого підрозділу не вжито вичерпних заходів щодо організації та активізації досудового розслідування, направленого на встановлення обставин скоєння злочину та осіб, які вчинили вказане кримінальне правопорушення.

Це свідчить про неналежну організацію досудового розслідування та самоусунення начальника СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 від забезпечення належного відомчого контролю за станом слідчої дії - огляду місця події та трупу, також якістю досудового розслідування, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 39 КПК України.

Крім цього, бездіяльність начальника СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 є дисциплінарним проступком та грубим порушенням ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УШ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», згідно якої: «Поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати»; та п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-УПІ «Про Національну поліцію», згідно якого: «Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва».

Що прямо вказує про порушення вимог службової дисципліни, відомчих нормативних актів та кримінального процесуального законодавства України з боку поліцейських СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області.

За наслідками службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ч. 1 ст. 39 КПК України, та вимог п.п. 1 п. 4 розділу IX Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, п.п. 1, 12, 18 п. 4 розділу V Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570, під час здійснення відомчого контролю за роботою підлеглого слідчого під час огляду місця події та трупу ОСОБА_2 , внесення відомостей до ЄРДР з невірної правової кваліфікаціє та організації досудового розслідування кримінального провадження № 0001608, розпочатому 23.04.2020 за фактом умисного вбивства ОСОБА_3 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, дисциплінарна комісія вирішила, що заступник начальника Київського ВП ГУНП в Харківській області - начальника СВ підполковник поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

03.06.2020 позивач відмовився від ознайомлення з наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення, про що посадовими особами Київського ВП було складено акт про відмову від ознайомлення з наказом.

Суд, проаналізувавши вищезазначені обставини справи та норми чинного законодавства України, в рамках яких повинен був діяти позивач, вислухавши пояснення сторін, прийшов до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» ( далі Закон № 580) поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Приписами ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» яка визначає основні обов`язки поліцейського, а саме, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1-3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП (надалі - Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частиною 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень.

Відповідно до п. 1 Розділу V Порядку Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та. оцінки матеріалів 4 відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно п, 4 Розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок) в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Серед іншого ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачає, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського є попередня бездоганна поведінка; високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Аналізуючи зміст матеріалів службового розслідування, суд зазначає, що всупереч вказаним вимогам, у висновку службового розслідування (абз. 2, аркуш 3) зазначено, що перший огляд місця події відбувся 23.04.2020 року, в той час як насправді вій був здійснений 22.04.2020.

Також в ході службового розслідування були відібрані пояснення у працівників поліції, зокрема: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Паегліт Т.І. які вказали, що за наслідками огляду виявленого трупу судово-медичним експертом Власюк Л.О. , тілесних ушкоджень не виявлено. Ознаки насильницької смерті відсутні.

При цьому, в ході проведення службового розслідування пояснення судово-медичного експерта Власюк Л.О. отримані не були. Також відсутні будь-які документи, які б підтверджували намір членів дисциплінарної комісії отримати такі пояснення (запити, листи, телеграми, тощо).

Крім того, у Висновку службового розслідування неодноразово зазначається, що перекваліфікація та додатковий огляд місця події були здійснені виключно після втручання слідчого управління ГУНП в Харківській області. Дані факти не підтверджуються жодними доказами. Напроти, в матеріалах службового розслідування наявна постанова слідчого Паегліт Т.І. про зміну кваліфікації, що свідчить про активні дії працівників СВ Київською ВП ГУНП в Харківській області.

Крім цього всупереч зазначеним вище нормативним приписам Порядку у висновку службового розслідування відсутні будь-які відомості, які характеризують особу, вказують на професійні якості.

Більш того, у висновку вказано, що обставини, які пом`якшують відмові дальність, не встановлені. Однак, відповідачем не враховано той факт, що позивач не має жодних дисциплінарних стягнень, маю бездоганну попередню поведінку, завжди сумлінно і належним чином виконую свої службові обов`язки, маю численні заохочення, подяки та нагороди , що підтвердуєються довідкою виданою начальником СКЗ Київського ВП ГУНП в Харківській області від 19.06.2020 року.

Отже суд приходить до висновку, що враховуючи фактичні обставини події в даному випадку, на момент внесення відповідних відомостей до ЄРДР попередня кваліфікація кримінального правопорушення цілком відповідала наявним матеріалам кримінального провадження. Будь-які дані, які б вказували на помилковість кваліфікації були відсутні.

Також, як було встановлено судом вище, одразу після отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_3 було проведено весь необхідний комплекс слідчих (розшукових) дій, спрямованих на здійснення повного та всебічного досудового розслідування.

Також суд зазначає, що наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №358 від 28.05.2020 не містить посилання на норми Дисциплінарного статуту, які встановлюють юридичні підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначають види стягнень. Саме тому, виходячи з тексту даного наказу незрозумілим с якими нормативно-правовими актами керувалися особи, при встановленні факту дисциплінарного проступку та визначенні стягнення.

Враховуючи вище викладене суд приходить до висновку, що службове розслідування було проведено однобічно та упереджено, не встановлено всі необхідні обставини для вирішення питання про наявність складу дисциплінарного проступку. Також не було отримано пояснення від судово-медичного експерта Власюк Л.О. , хоча її пояснення мають вирішальне значення.

Всупереч вимогам Порядку та Дисциплінарного статуту не встановлено обставини, які пом`якшують відповідальність, характеризують особу поліцейського.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення всі фактичні обставини не проаналізовано, об`єктивну оцінку наявним в матеріалах службового розслідування доказам не надано, питання про відповідність стягнення обставинам справи та особі поліцейського не вирішено.

Отже суд приходить до висновку, що наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області №358 від 28.05.2020 в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідальність винесено з порушенням норм чинного законодавства, а отже він підлягає скасуванню.

Судові витрати підлягають стягненню згідно положень ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст.246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (61002, Харківська обл., м. Харків) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області №358 від 28.05.2020 в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідальність.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 26 серпня 2020 року

Суддя Спірідонов М.О.