Справа № 500/1403/20
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №500/1403/20

20 серпня 2020 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мартиць О.І.

за участю:

секретаря судового засідання Куриляк М.Г.

представника відповідача Головного управління Національної поліції в Тернопільській області Крайника Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

17 червня 2020 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просить зобов`язати Головне управління Національної поліції в Тернопільській області вчинити дії щодо виключення відомостей з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (бази даних "Гарпун") стосовно розшуку транспортного засобу марки BMW модель Х5, д.н.з НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в провадженні СВ Чортківського ВП Головного управління Національної поліції в Тернопільській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000043 від 17.01.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України.

Ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 15.04.2019 по кримінальному провадженні №1-кс/608/396/2019 задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області про арешт майна в кримінальному провадженні №0000043 від 17.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.289 Кримінального кодексу України, за фактом незаконного заволодіння автомобілем "BMW Х5", чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 .

07 листопада 2019 року слідчим суддею Чортківського районного суду Тернопільської області Квятковською Л.Й. скасовано арешт на автомобіль "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_1 , при цьому судом встановлено, що автомобіль "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , чорного кольору, який є об`єктом кримінального провадження №0000043 від 17 січня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч.3 ст.289 Кримінального кодексу України, який належить ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю с. Крогулець Гусятинського району Тернопільської області є іншим автомобілем.

10 січня 2020 року за зверненням ОСОБА_1 , Регіональним сервісним центром МВС в м. Києві знято арешт з автомобіля "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_1 , що підтверджується повідомленням за №31/26-Х-1596.

03 березня 2020 року адвокатом Абрамовичем Е.О. було направлено адвокатський запит до РСЦ МВС у Тернопільській області з метою отримання інформації про наявний розшук транспортного засобу: марки BMW модель Х5, тип - легковий універсал, номер шасі НОМЕР_2 , номер кузова знищено кустарно, нанесено маркування 33380701, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_3 , власник ОСОБА_1 (паспорт № НОМЕР_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) за категорією "розшук ТЗ".

11 березня 2020 року Регіональний сервісний центр МВС в Тернопільській області надав інформацію, що станом на 11.03.2020 за даними інформаційної підсистеми "Гарпун", автомобіль марки BMW Х5, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 перебуває у розшуку у зв`язку із незаконним заволодінням, ініціатор розшуку: Чортківський ВП ГУНП в Тернопільській області.

Разом з тим, незважаючи, що автомобіль марки BMW Х5, чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 є іншим автомобілем, який не є об`єктом злочину, та з нього знято арешт в рамках досудового розслідування слідчий безпідставно відмовив виключити відомості з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" стосовно розшуку транспортного засобу.

Не виключення з бази даних "Угон" транспортного засобу BMW модель Х5, державний номерний знак НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 порушує право позивача на користування належним йому на праві власності майном та позбавлений можливості безперешкодно користуватися автомобілем, зокрема через можливість працівників поліції у будь-який час зупинити та вилучити у нього вказаний автомобіль з посиланням на перебування останнього у розшуку до з`ясування всіх обставин.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 22.07.2020.

20.07.2020 від Головного управління Національної поліції в Тернопільській через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду поступив відзив на позовну заяву, в якому представник позивача відповідача просить відмовити в задоволенні позову за безпідставністю та зазначає, що в розшуку перебуває автомобіль з ідентичним номерним знаком як в автомобілі позивача, який належить іншій особі - ОСОБА_2 . Однак, в транспортних засобах різняться номера шассі, що свідчить про те що це різні транспортні засоби. .

Представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Абрамовичем Е.О. 20.07.2020 через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду подано клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника.

В судовому засіданні 22.07.2020 розгляд справи відкладено до 20.08.2020 у зв`язку з неявкою учасників справи.

12.08.2020 від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Абрамовича Е.О. через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду поступила письмова заява про зміну предмета позову, в якій позивач просить зобов`язати Головне управління Національної поліції в Тернопільській області вчинити дії щодо виключення відомостей з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (бази даних "Гарпун") стосовно розшуку транспортного засобу марки BMW модель Х5, д.н.з НОМЕР_1 .

В судовому засіданні 20.08.2020 представник відповідача Головного управління Національної поліції в Тернопільській області проти задоволення позовних вимог заперечив з мотивів, викладених у відзиві та просив в позові відмовити.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представника відповідача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

У провадженні СВ Чортківського ВП Головного управління Національної поліції в Тернопільській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000043 від 17.01.2019 за ознаками злочину передбаченого частиною третьою статті 289 Кримінального кодексу України

Ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 15.04.2019 по кримінальному провадженні №1-кс/608/396/2019 задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області про арешт майна в кримінальному провадженні №0000043 від 17.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 289 Кримінального кодексу України, за фактом незаконного заволодіння автомобілем "BMW Х5", чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 .

07 листопада 2019 року слідчим суддею Чортківського районного суду Тернопільської області Квятковською Л.Й. скасовано арешт на автомобіль "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_1 , при цьому судом встановлено, що автомобіль "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , чорного кольору, який є об`єктом кримінального провадження №0000043 від 17 січня 2019 року за ознаками злочину передбаченого частиною третьою статті 289 Кримінального кодексу України, який належить ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю с. Крогулець Гусятинського району Тернопільської області є іншим автомобілем.

Ухвалою колегії суддів судової палати в кримінальних справах Тернопільського апеляційного суду від 25.11.2019 закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Бродовського Є.О. на ухвалу слідчого судді Чортківського районного суду від 07.11.2019 про часткову відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

10 січня 2020 року за зверненням ОСОБА_1 , Регіональним сервісним центром МВС в м. Києві знято арешт з автомобіля "BMW Х5", державний номерний знак НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_1 , що підтверджується повідомленням за №31/26-Х-1596.

Постановою слідчого Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області від 18.02.2020 відмовлено за безпідставністю в задоволенні клопотання адвоката Абрамовича Едуарда Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , жителя АДРЕСА_2 , про скасувати розшук на автомобіль "BMW X5", чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 від 17.01.2019.

03 березня 2020 року адвокатом Абрамовичем Е.О. було направлено адвокатський запит до РСЦ МВС у Тернопільській області з метою отримання інформації про наявний розшук транспортного засобу: марки BMW модель Х5, тип - легковий універсал, номер шасі НОМЕР_2 , номер кузова знищено кустарно, нанесено маркування 33380701, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_3 , власник ОСОБА_1 (паспорт № НОМЕР_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) за категорією "розшук ТЗ".

11 березня 2020 року Регіональний сервісний центр МВС в Тернопільській області надав інформацію, що станом на 11.03.2020 за даними інформаційної підсистеми "Гарпун", автомобіль марки BMW Х5, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 перебуває у розшуку у зв`язку із незаконним заволодінням, ініціатор розшуку: Чортківський ВП ГУНП в Тернопільській області.

У зв`язку з чим позивач звернулася до суду із даним позовом про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість рішення відповідача на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, суд виходить з наступного.

Згідно частини першої статті 25 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII) поліція здійснює інформаційно-аналітичну діяльність виключно для реалізації своїх повноважень, визначених цим Законом.

Згідно частини другої статті 25 Закону №580-VIII поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності: 1) формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України; 2) користується базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України та інших органів державної влади; 3) здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу; 4) здійснює інформаційну взаємодію з іншими органами державної влади України, органами правопорядку іноземних держав та міжнародними організаціями.

При цьому, поліція може створювати власні бази даних, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, відносин документообігу, а також міжвідомчі інформаційно- аналітичні системи, необхідні для виконання покладених на неї повноважень (частина третя статті 25 Закону №580-VIII).

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 26 Закону №580-VIII поліція наповнює та підтримує в актуальному стані бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, стосовно осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, провадження у справах за якими здійснюється поліцією, бази даних, що формуються в процесі здійснення оперативно-розшукової діяльності відповідно до закону.

Наказом МВС України від 03.08.2017 №676 затверджено Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", яке визначає основні завдання, призначення, суб`єктів та структуру інформаційно - телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", а також умови її функціонування.

Наказом МВС України від 13.06.2018 №497 затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно - телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - Інструкція).

Інструкція визначає порядок формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП), призначеної для обробки відомостей про транспортні засоби усіх типів (автомобілі, автобуси, мотоцикли всіх типів, марок і моделей, самохідні машини, причепи та напівпричепи до них, мотоколяски, інші прирівняні до них ТЗ та мопеди) та номерні знаки ТЗ, що розшукуються у рамках кримінального, виконавчого проваджень, проваджень у справах про адміністративні правопорушення, оперативно-розшукової діяльності, а також за ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до пункту 1 розділу 4 Інструкції, обліку в ІП "Гарпун" за категоріями "розшук ТЗ у зв`язку із незаконним заволодінням" та "розшук ТЗ, що залишив місце ДТП" підлягають відомості про розшук ТЗ у зв`язку із незаконним заволодінням, у тому числі про ТЗ, які розшукуються у зв`язку зі зникненням безвісти особи, про розшук ТЗ, водії, власники (співвласники) яких залишили місце ДТП, унаслідок яких загинули або травмовані люди та за фактом подій розпочато кримінальні провадження.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.10.2009 №436, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.12.2009 за №1256/17272, відповідно до статей 10 та 11 Закону України "Про міліцію", постанов Кабінету Міністрів України від 04.10.2006 №1383 "Про затвердження Положення про Міністерство внутрішніх справ України", від 20.12.2006 №1767 "Про затвердження Комплексної програми профілактики правопорушень на 2007 - 2009 роки" та з метою вдосконалення інформаційно-аналітичного забезпечення оперативно - службової діяльності органів і підрозділів внутрішніх справ України, підвищення ефективності її використання у профілактиці правопорушень, розкритті та розслідуванні злочинів, розшуку злочинців затверджено Положення про Інтегровану інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України (далі - Положення №436). Згідно з пунктом 1.3 Положення №436 Інтегрована інформаційно-пошукова система органів внутрішніх справ України (далі - ІІПС) - це сукупність організаційно-розпорядчих заходів, програмно-технічних та інформаційно-телекомунікаційних засобів, що забезпечують формування та ведення довідково-інформаційних, оперативно-розшукових обліків, авторизований доступ до інформаційних ресурсів ІІПС.

Метою створення ІІПС є об`єднання існуючих в органах та підрозділах внутрішніх справ України (далі - ОВС) інформаційних ресурсів в єдиний інформаційно-аналітичний комплекс із використанням сучасних інформаційних технологій, комп`ютерного та телекомунікаційного обладнання для підтримки оперативно-службової діяльності органів і підрозділів внутрішніх справ, суттєвого зміцнення їх спроможності протидії та профілактики злочинності (пункт 2.1 Положення №436).

За приписами пункту 3.1 Положення №436 інформаційними ресурсами (об`єктами обліку) ІІПС є об`єктивно поєднаний набір відомостей, що безпосередньо стосується осіб, кримінальних та адміністративних правопорушень, а також інших подій, який накопичується в процесі службової діяльності ОВС в обсязі, структурі й порядку, що визначаються завданнями, покладеними на ОВС, відповідно до чинного законодавства. До складу інформаційних ресурсів належать відомості, зокрема, щодо викрадених речей, документів, цінностей та іншого майна.

З врахуванням заяви представника позивача адвоката Абрамовича Е.О. про зміну предмета позову позивач ОСОБА_1 просить зобов`язати Головне управління Національної поліції в Тернопільській області вчинити дії щодо виключення відомостей з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (бази даних "Гарпун") стосовно розшуку транспортного засобу марки BMW модель Х5, д.н.з НОМЕР_1

Суд зазначає, що згідно відповіді №2417/601-20 від 15.07.2020 начальника УІАП ГУНП в Тернопільській області на запит №334/27/03-220 у розшуку перебуває транспортний засіб марки BMW, модель Х5, колір чорний д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що транспортний засіб марки BMW, модель Х5, колір чорний д.н.з. НОМЕР_1 номер шасі НОМЕР_2 , який належить позивачу ОСОБА_1 в розшуку не перебуває.

Таким чином суд зазначає, що в розшуку перебуває автомобіль з ідентичним номерним знаком як в автомобіля позивача, який належить ОСОБА_2 , однак в транспортних засобах різняться номера шасі, що свідчить про те, що це різні транспортні засоби.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Гарантоване статті 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Згідно частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Зважаючи на наведене, суд дійшов до висновку, що спосіб захисту, застосований судом у судовому рішенні, має призводити до поновлення права особи.

Крім того, здійснюючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Більш того, щоб позивачу був наданий судовий захист, суд має встановити наявність порушеного права. При чому обов`язок щодо доказування факту наявності порушеного права покладається саме на позивача.

Суд також звертає увагу, що право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України. Саме по собі звернення до адміністративного суду ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що позивач дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких він просить і це право, свобода чи інтерес порушені у сфері публічно-правових відносин.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

При цьому, суд зазначає, що оскаржуване рішення, дія або бездіяльність суб`єкта владних повноважень повинні бути такими, що породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки позивача.

Тобто, що кожна особа (позивач) має право звернутися за захистом свого порушеного права, порушення якого допущено особою, до якої заявлено позов. Право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим. Однак, гіпотетичний інтерес не охоплюється судовим захистом. Наведені вище положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно.

Захисту у порядку адміністративного судочинства підлягають порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.

Слід наголосити, що адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Виходячи з встановлених обставин у цій справі, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для зобов`язання Головного управління Національної поліції в Тернопільській області вчинити дії щодо виключення відомостей з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (бази даних "Гарпун") стосовно розшуку транспортного засобу марки BMW модель Х5, д.н.з НОМЕР_1 .

Суд також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах "Салов проти України" (заява №65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На думку суду відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність його дій, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Тернопільській області вчинити дії щодо виключення відомостей з інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (бази даних "Гарпун") стосовно розшуку транспортного засобу марки BMW модель Х5, д.н.з НОМЕР_1 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 25 серпня 2020 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 місце проживання: АДРЕСА_3 РНОКПП: НОМЕР_5

відповідач:

- Головне управління Національної поліції в Тернопільській області місцезнаходження: вул. Валова, 11, м. Тернопіль, Тернопільська область, 46001 .

Головуючий суддя Мартиць О.І.