Справа № 160/5087/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2020-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2020 року Справа № 160/5087/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
12.05.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального підприємства «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР», в якому просить:
- застосувати заходи реагування до Комунального підприємства «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» у вигляді тимчасової заборони (зупинення) господарської діяльності до усунення порушень, викладених в Акті перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення № 1378/17-20 від 27.03.2020.
В обгрунтування позовних вимог, позивачем зазначено, що за результатами здійснення перевірки спеціалістами Головного управління складено акт перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення №1378/17-20 від 27.03.2020, яким зафіксовано, що розпорядження Головного управління про усунення порушень від 25.07.2019 №17.1/1914592, яке винесено за результатами планового заходу державного нагляду (контролю) КП «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» не виконано останнім в повному обсязі. Таким чином, застосування заходів реагування у вигляді тимчасового зупинення надання послуг буде дієвим заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог санітарних правил і норм, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.
Ухвалою суду від 14.05.2020 адміністративний позов Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» про застосування заходів реагування залишено без руху із встановленим строком для усунення його недоліків.
28.05.2020 позивачем на виконання вимог ухвали суду від 14.05.2020 було усунуто недоліки адміністративного позову.
Ухвалою суду від 02.06.2020 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні.
Копія ухвали суду від 02.06.2020 отримана відповідачем11.06.2020, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Правом на подання відзиву на позов відповідач не скористався.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області у період з 08.07.2019 по 19.07.2019 на комунальному підприємстві «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» проведено планову перевірку дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення, за результатами якої складений акт перевірки від 19.07.2019 №2442/17-19.
Планова перевірка проведена на підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 13.06.2019 №2389-по «Про проведення планового заходу державного нагляду (контролю) комунального підприємства «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР».
У ході перевірки встановлено численні порушення.
27.03.2019 позивачем прийнято акт перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення №1378/17-20, яким зафіксовано наступні порушення:
- п.1. не надано до Головного управління письмового пояснення щодо невиконання розпорядження про усунення порушень від 25.07.2019 №17.1/1914592;
- п.2. не надані висновки держсанепідемекспертизи на водопровідні труби (металеві та поліетиленові);
-п. 3. До головного управління не надається інформація про усі аварії та відключення на мережах систем водопостачання та каналізування;
- п. 4. До головного управління не надаються результати повного хімічного та бактеріологічного аналізу після заміни або капремонту водопровідних мереж та споруд;
- п.5. Не надано проект зони санітарної охорони НФС у с. перше Травня та санітарно-захисної смуги магістральних водогонів (147 км.);
-п. 6. Не розроблений технологічний регламент водопідготовки НФС в с. перше Травня;
-п.7. Не забезпечено визначення залишкової концентрації реагентів під час знезараження питної водопровідної води лабораторією, яка має дійсне Свідоцтво про акредитацію;
-п.8. Не узгоджена у складі технологічного регламенту робоча програма лабораторного контролю якості питної води перед її надходженням у водопровідну мережу та у розподільній мережі;
- п.9. Не забезпечено здійснення щоденного виробничого лабораторного контролю якості питної води на виході з НФС у весняно-літній період та у розподільчій мережі м. перше Травня та с. Новомиколаївка акредитованою лабораторією;
-п. 10. Не вжито заходів для забезпечення приведення концентрації суми тригалогенметанівта хлороформу в питній воді до рівня регламентованого ДсанПін 2.2.4-171-10;
-п.11. Не забезпечено надання інформації до Головного управління про результати відомчого лабораторного контролю безпечності та якості питної води перед її надходженням у водопровідну мережу та у розподільчій мережі;
-п. 12. Не розроблено проект зони санітарної охорони, санітарно-захисної смуги уздовж магістральних водогонів довжиною 147 км.;
-п.13. Не забезпечено визначення залишкової концентрації хлору після знезараження питної води водопровідної акредитованою лабораторією при проведенні дохлорування питної води на НФС у м. Верхньодніпровськ та с. перше Травня, вміст хлороформу не визначається 1 раз на місяць;
-п. 14. Не забезпечено здійснення виробничого контролю якості питної води у розподільчій мережі с. перше Травня та с. Новомиколаївка акредитованою лабораторією;
-п. 15. Не забезпечено надання інформації про результати відомчого виробничого контролю безпечності та якості питної води на спорудах водопровідної мережі та у розподільчій мережі;
-п. 16. Не приведено лабораторію до вимог чинного законодавства;
-п. 17. Не забезпечено проходження працівниками медичного огляду в повному обсязі та не надано наказ про відсторонення цих працівників від роботи.
25.07.2019 №17.1/1914592 позивачем було прийнято розпорядження «Про усунення порушень», яке направлено начальнику КП «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» (а.с. 13-15).
Позивачем в адміністративному позові зазначено, що на момент звернення до суду, відповідачем повністю не усунуто виявлених в ході перевірки порушень.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Згідно із ст. 1, ч. 5, ч. 11 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Згідно п.4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Згідно із ч. 1 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» громадяни мають право на: безпечні для здоров`я і життя харчові продукти, питну воду, умови праці, навчання, виховання, побуту, відпочинку та навколишнє природне середовище; участь у розробці, обговоренні та громадській експертизі проектів програм і планів забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення, внесення пропозицій з цих питань до відповідних органів; відшкодування шкоди, завданої їх здоров`ю внаслідок порушення підприємствами, установами, організаціями, громадянами санітарного законодавства; достовірну і своєчасну інформацію про стан свого здоров`я, здоров`я населення, а також про наявні та можливі фактори ризику для здоров`я та їх ступінь.
Законодавством України громадянам можуть бути надані й інші права щодо забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя.
Положеннями статті 18 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» визначено, що органи виконавчої влади, місцевого самоврядування зобов`язані забезпечити жителів міст та інших населених пунктів питною водою, кількість та якість якої повинні відповідати вимогам санітарних норм. Виробничий контроль за якістю питної води в процесі її добування, обробки та у розподільних мережах здійснюють підприємства водопостачання.
Вода відкритих водойм, що використовується для господарсько-питного водопостачання, купання, спортивних занять, організованого відпочинку, з лікувальною метою, а також вода водойм у межах населених пунктів повинна відповідати санітарним нормам.
Підприємства, установи, організації, що використовують водойми (у тому числі моря) для скидання стічних, дренажних, поливних та інших забруднених вод, повинні забезпечити якість води у місцях водокористування відповідно до вимог санітарних норм.
Для водопроводів господарсько-питного водопостачання, їх джерел встановлюються зони санітарної охорони із спеціальним режимом. Порядок встановлення і режим цих зон визначаються законодавством України.
Згідно Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» питна вода - вода, призначена для споживання людиною (водопровідна, фасована, з бюветів, пунктів розливу, шахтних колодязів та каптажів джерел), для використання споживачами для задоволення фізіологічних, санітарно-гігієнічних, побутових та господарських потреб, а також для виробництва продукції, що потребує її використання, склад якої за органолептичними, мікробіологічними, паразитологічними, хімічними, фізичними та радіаційними показниками відповідає гігієнічним вимогам. Питна вода не вважається харчовим продуктом в системі питного водопостачання та в пунктах відповідності якості питної води.
Відповідно до статті 7 «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» держава гарантує захист прав споживачів у сфері питної води, питного водопостачання та водовідведення шляхом:
забезпечення кожної людини питною водою нормативної якості в межах науково обгрунтованих нормативів питного водопостачання залежно від району та умов проживання;
державної підтримки, регулювання та нагляду у сфері питного водопостачання і водовідведення відповідно до цього Закону;
здійснення заходів організаційного, науково-технічного, санітарно-епідеміологічного, природоохоронного, економічного, правового характеру щодо поліпшення якості питної води, розвитку питного водопостачання, охорони джерел і систем питного водопостачання, відновлення запасів питної води;
зобов`язання підприємств питного водопостачання здійснювати заходи щодо забезпечення нормативів питного водопостачання та додержання державних стандартів у сфері питної води та питного водопостачання;
задоволення потреб населення у питній воді шляхом пріоритетного розвитку систем централізованого питного водопостачання та водовідведення, створення резервних систем питного водопостачання;
зобов`язання центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій дотримуватися екологічних вимог та санітарного законодавства під час проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації систем питного водопостачання та централізованого водовідведення;
здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері питної води, питного водопостачання та водовідведення, проведення державного моніторингу стану води і систем питного водопостачання та систем водовідведення, оцінки впливу на довкілля і державної санітарно-епідеміологічної експертизи господарської та іншої діяльності, пов`язаної з використанням джерел питного водопостачання;
забезпечення відшкодування в установленому порядку шкоди, заподіяної споживачам питної води та/або послуг з централізованого водовідведення підприємствами питного водопостачання та/або підприємствами централізованого водовідведення внаслідок порушення законодавства у сфері питної води, питного водопостачання та водовідведення;
обмеження, тимчасової заборони (зупинення) в установленому порядку функціонування систем питного водопостачання, які не забезпечують нормативної якості питної води, а також діяльності, що негативно впливає на якість питної води, порушує режим функціонування систем питного водопостачання та централізованого водовідведення;
встановлення екологічної броні питного водопостачання.
Гарантії прав громадян на питне водопостачання на час перебування їх на транспортних засобах понад три години забезпечуються власниками транспортних засобів.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 12.05.2010 №400, затверджено Державні санітарні норми та правила "Гігієнічні вимоги до води питної, призначеної для споживання людиною".
Згідно п.1.2 ДсанПіН 2.2.4-171-10 санітарні норми встановлюють вимоги до безпечності та якості питної води, призначеної для споживання людиною, а також правила виробничого контролю та державного санітарно-епідеміологічного нагляду у сфері питного водопостачання населення.
Відповідно до пунктів 3.2, 3.3,3.5 ДсанПіН 2.2.4-171-10 гігієнічну оцінку безпечності та якості питної води проводять за показниками епідемічної безпеки (мікробіологічні, паразитологічні), санітарно-хімічними (органолептичні, фізико-хімічні, санітарно-токсикологічні) та радіаційними показниками, наведеними у додатках 1 - 3.
Під час вибору вододжерела та технології водопідготовки у разі будівництва чи реконструкції підприємства питного водопостачання населення слід надавати перевагу джерелам та технологіям, що забезпечать виробництво питної води з оптимальним вмістом мінеральних речовин за показниками фізіологічної повноцінності мінерального складу питної води (додаток 4).
Безпечність та якість питної води за мікробіологічними показниками повинна відповідати гігієнічним нормативам, наведеним у додатку 1.
Безпечність та якість питної води за органолептичними, фізико-хімічними та санітарно-токсикологічними показниками повинна відповідати гігієнічним нормативам, наведеним у додатку 2.
Якщо рівень сухого залишку в питній воді після її штучного знесолення становить менше 100 мг/куб.дм, вона підлягає домінералізації.
Якщо під час виробництва питної води проводиться знезараження, виробник повинен вжити заходів щодо мінімізації забруднення питної води побічними продуктами знезараження.
Пунктом 3.10 ДсанПіН 2.2.4-171-10 передбачено Виробництво питної води здійснюється за нормативно-технічним документом та відповідно до технологічного регламенту або іншого документа з описом технологічного процесу виробництва питної води, що пройшли державну санітарно-епідеміологічну експертизу та отримали позитивний висновок.
Розділом IV ДсанПіН 2.2.4-171-10 затверджені вимоги щодо виробничого контролю безпечності та якості питної води, призначеної для споживання людиною, зокрема це наявність у підприємства питного водопостачання відповідного технічного регламенту, робочої програми виробничого контролю для кожного водозабору окремо з урахуванням його особливостей, надання до державної санітарно-епідеміологічної служби відповідної адміністративної території інформації про результати виробничого контролю безпечності та якості питної води, забруднення джерел питного водопостачання.
Жодна з цих вимог не була виконана КП «ВВУВКГ» ДОР» на час здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) 27.03.2020, що дає змогу стверджувати про ігнорування виконання вимог Головного управління як органу державного нагляду та, відповідно, вимог ДсанПіН 2.2.4-171-10 Державні санітарні норми та правила "Гігієнічні вимоги до води питної, призначеної для споживання людиною", які є обов`язковими для виконання органами виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності та підпорядкування, діяльність яких пов`язана з проектуванням, будівництвом та експлуатацією систем питного водопостачання, виробництвом та обігом питних вод, наглядом і контролем у сфері питного водопостачання населення, та громадянами.
Частиною першою статті 246 Господарського кодексу України регламентовано, що здійснення будь-якої діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не перестали існувати та не усунуті.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені порушення під час позапланової перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат відповідно до вимог ст. 139 КАС України в даній справі судом не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 139, 242-244, 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Застосувати заходи реагування до Комунального підприємства «Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства «ДОР» у вигляді тимчасової заборони (зупинення) господарської діяльності, викладених в Акті перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення № 1378/17-20 від 27.03.2020, до повного усунення порушень.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко