Справа № 520/8203/2020
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

25 серпня 2020 р. Справа № 520/8203/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Клич" (просп. Московський, буд. 273, оф. 8,м. Харків,61099, ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053, ) про зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому просить зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 1 від 02.08.2017, № 2 від 02.08.2017, № 3 від 02.08.2017, № 4 від 02.08.2017, № 5 від 02.08.2017, № 6 від 02.08.2017, № 7 від 02.08.2017, № 8 від 02.08.2017, № 9 від 02.08.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних, які складено ТОВ Фірма Клич та стягнути на користь ТОВ Фірма Клич понесені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань з Державної податкової служби України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2020 адміністративний позов залишено без руху та надано позивачеві строк на усунення недоліків, шляхом надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 18918.00 грн.

Копія ухвали направлена на адресу підприємства, яка вказана ним в позовній заяві, проте повернута на адресу суду з відміткою пошти « за закінченням терміну зберігання»

10.08.2020 через канцелярію суду представником позивача на виконання вимог ухвали суду від 01.07.2020 надано клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовано скрутним матеріальним становищем підприємства.

Оцінюючи заявлене клопотання, суд дійшов таких висновків.

За приписами частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З викладеного вбачається, що скаржник не є суб`єктом, на якого поширюється дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати, а отже, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року у справі № 809/1045/16, від 10 січня 2018 року у справі № 242/3169/17, від 26.01.2018 року по справі №826/11019/15.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України", зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вищевикладене суддя вважає, що підстави для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Таким чином, у вказаний строк, позивач недоліки позовної заяви не усунув, у зв`язку з чим, позовна заява не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч.5 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. У період з 27.07.2020 по 17.08.2020 головуюча по справі суддя перебувала у відпустці.

Керуючись статтями 133,169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні заяви ТОВ « Фірма «Клич» про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до ДПС України про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Позовну заяву- повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Зоркіна Ю.В.