Справа № 460/2999/20
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 серпня 2020 року м. Рівне №460/2999/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді О.М. Дудар, за участю секретаря судового засідання А.М. Юрчук, сторін та інших осіб, які беруть участь у справі

позивача: ОСОБА_1 , представник Курганська О.В.,

відповідача: представник Тумак О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 07.04.2020 №273 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності";

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 16.04.2020 №54о/с "По особовому складу";

- поновити його на посаді начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 17 квітня 2020 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17 квітня 2020 року по день постановлення судового рішення.

Позовні вимоги обгрунтовано тим, що позивач протиправно притягнутий до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби.

Ухвалою від 30.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, призначено підготовче засідання на 15.05.2020.

15.05.2020 (у межах встановленого судом строку) від Головного управління Національної поліції в Рівненській області надійшов відзив на позовну заяву. В обгрунтування заперечень вказано, що звільнення ОСОБА_1 було правомірним, оскільки він вчинив проступок, несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Підготовче засідання 15.05.2020 відкладено за клопотанням представника відповідача на 02.06.2020.

Ухвалою суду від 02.06.2020 задоволено частково клопотання відповідачам про виклик свідків, закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 17.06.2020.

У судовому засіданні 17.06.2020 оголошено перерву для повторного виклику свідка до 04.08.2020.

У судовому засіданні 04.08.2020 оголошено перерву у зв`язку з необхідністю заслуховування особистих пояснень позивача до 11.08.2020.

У судовому засіданні 11.08.2020 позивач та його представник позовні вимоги підтримали повністю та суду пояснили, що притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності пов`язано із адміністративною відповідальністю на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 01.04.2020 за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністратвині правопорушення (далі - КУпАП).

Оскільки Костопільським районним судом Рівненської області прийнято постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення, підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відсутні.

Вказали, що відповідач, всупереч вимогам ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, призначив службове розслідування та прийняв рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не дочекавшись прийняття рішення судом у справі про адміністративне правопорушення.

Зазначили, що службове розслідування було проведене з порушенням встановлених вимог та без урахування усіх обставин справи. Зокрема, прискорене проведення розслідування позбавило позивача права на захист. Той факт, що у складі комісії перебував працівник внутрішньої безпеки, який разом з поліцейськими фіксував факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, вказує на упереджене ставлення до позивача.

Звернули увагу суду на те, що відповідачем було застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, без врахування усіх обставин справи та особи позивача, його позитивної характеристики та відсутності діючих дисциплінарних стягнень.

Просили позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача позовні вимоги не визнала повністю та суду пояснила, що ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у суворій відповідності з вимогами Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України.

Вказала, що за результатами службового розслідування беззаперечно встановлено факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, вчинення дисциплінарного проступку - перебування за кермом у стані алкогольного сп`яніння та відмови від обов`язкового огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціально-технічного засобу та від проходження такого огляду в медичному закладі.

Тобто, ОСОБА_1 вчинив проступок, несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Звернула увагу суду на те, що, обираючи позивачу вид дисциплінарного стягнення, відповідач врахував висновки Верховного Суду, згідно з якими відмова від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння дискредитує звання поліцейського.

Просила в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача та представника відповідача, показання свідків, дослідивши докази, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходив службу в органах внутрішніх справ з 28.09.2006, в органах Національної поліції України - з 07.11.2015, прийнявши Присягу поліцейського, з 29.04.2016 - на посаді начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Зазначені обставини підтверджуються послужним списком ОСОБА_1 , особистий номер НОМЕР_3 (а.а.с.53-56).

01.04.2020 інспектором роти №2 батальйону УПП в Рівненській області ДПП лейтенантом поліції Безушком В.М. було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення (бланк серії ДПР18 №265066) за ч.1 ст.130 КУпАП, згідно з яким ОСОБА_1 01.04.2020 о 15год. 00хв. керував транспортним засобом Ford Focus, державний номерний знак НОМЕР_1 , по вул.Руданського у м.Костопіль Рівненської області, з явними ознаками алкогольного сп`яніння (а саме: запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, тремтіння пальців рук), від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора "Alkotest №6820" та проведення такого огляду у медичному закладі відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги п.2.5 Правил дорожнього руху (а.с.79).

Факт відмови позивача від огляду на місці зупинки транспортного засобу та у закладі охорони здоров`я підтверджується актом огляду на стан алкогольного або наркотичного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 01.04.2020, направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (а.а.с.80,81).

01.04.2020 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №640 "Про призначення службового розслідування», згідно з яким призначене службове розслідування за фактом складення щодо начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП за перебування за кермом з явними ознаками сп`яніння та відмови від проходження огляду на місці зупинки та у відповідному медичному закладі (а.с.60).

Зазначеним наказом для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію, на час проведення розслідування ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків.

07.04.2020 складено висновок службового розслідування за відомостями щодо порушення службової дисципліни працівником поліції ОСОБА_1 , згідно з яким рекомендовано останнього звільнити зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося в недотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського (а.а.с.8-16).

07.04.2020 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №273 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", пунктом 1 якого начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 , згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося в недотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції (а.а.с.17-18).

16.04.2020 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №54о/с "По особовому складу", яким начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) 16.04.2020 (а.с.19).

16.04.2020 Костопільським районним судом Рівненської області у справі №564/749/20 прийнято постанову про закриття справи відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях події і складу адміністративного правопорушення (а.а.с.131-132).

Зазначена постанова суду набрала законної сили 28.09.2020.

Вважаючи звільнення зі служби в поліції протиправним, ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Основні вимоги до поведінки поліцейського викладені також у п.1 розд.ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706 (далі - Правила етичної поведінки поліцейських), зокрема, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону №580-VIII).

Згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний Статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст.12 Дисциплінарного Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного Статуту, до поліцейських може застосовуватися дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 01.04.2020 №640 призначено проведення службового розслідування за фактом складання 01.04.2020 стосовно ОСОБА_1 адміністративного протоколу.

У ході службового розслідування було відібрано пояснення у патрульних поліцейських, які складали адміністративні матеріали стосовно позивача, свідків, працівників Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Позивач надати пояснення відмовився, посилаючись на ст.63 Конституції України.

За змістом висновку про результати службового розслідування щодо позивача особи, які проводили службове розслідування, прийшли до переконання про вчинення ним дисциплінарного проступку - перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції.

За змістом констатуючої частини наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 07.04.2020 №273, ОСОБА_1 вчинив проступок, не сумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України, грубо порушив службову дисципліну - перебував за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі відмовився.

Згідно з вимогами МВС України, НП України та ГУНП щодо зміцнення службової дисципліни та законності в органах та підрозділах поліції визначено, що за усіма фактами керування поліцейськими транспортними засобами в стані сп`яніння, не зважаючи, чи поліцейський знаходиться на службі або поза нею, негідну поведінку в побуті та вчинення випадків, які створюють негативний імідж поліції, за результатами службових розслідувань приймати безальтернативні заходи дисциплінарного впливу - звільнення зі служби в поліції.

Не зважаючи на ужиті заходи керівництвом МВС України, Національної поліції України та ГУНП в Рівненській області для формування кардинально нового правоохоронного відомства, унаслідок хибного розуміння ОСОБА_1 суті реформи, вчинений ним дисциплінарний проступок завдає суттєвої шкоди авторитету відомства на етапі його становлення.

Отже, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 01.04.2020 відмовився від проведення огляду на стан сп`яніння поліцейським на місці зупинки транспортного засобу за допомогою спеціального технічного засобу, а також відмовився від проведення огляду в закладі охорони здоров`я. Ці обставини позивач визнав у судовому засіданні.

Суд зазначає, що частиною першою статті 130 КУпАП (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено альтернативні склади правопорушення, а саме:

- керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції;

- передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів;

- відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Протокол від 01.04.2020 (бланк серії ДПР18 №265066) працівником патрульної поліції було складено у зв`язку з відмовою позивача від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, а не у зв`язку з доведеним фактом перебування останнього в такому стані.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 , в силу своїх професійних обов`язків та освіти, володіє ґрунтовними знаннями щодо встановленого правопорядку та законності, порядку притягнення осіб до адміністративної відповідальності.

Отже, в цьому випадку вина ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним зафіксованих у протоколі дій - відмови від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості позивача та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

При цьому, суд відхиляє посилання ОСОБА_1 на те, що така відмова була зумовлена присутністю поряд з поліцейським, що складав протокол про адміністративне правопорушення, працівника внутрішньої безпеки, що свідчить про упереджене ставлення, оскільки позивач не довів суду, як зазначена обставина могла б вплинути на показники запропонованого йому поліцейським технічного засобу (газоаналізатор "Alkotest №6820") або на результати медичного огляду, проведеного в закладі охорони здоров`я.

Як вбачається з постанови Костопільського районного суду Рівненської області від 16.04.2020 у справі №564/749/20 провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю у його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Проте, за змістом даної постанови, судом досліджувалося питання встановлення факту перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння, а не факт відмови позивача від проходження медичного огляду на встановлення стану сп`яніння, що становить самостійний склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.130 КУпАП.

За таких обставин, постанова Костопільського районного суду Рівненської області від 16.04.2020 у справі №564/749/20 не є належним доказом в даній справі в розумінні положень ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки не містить інформації щодо предмету доказування, а саме: факту відмови позивача від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Натомість, така відмова позивача підтверджена іншими наявними в матеріалах справи належними та допустимими доказами, а також не заперечувалась позивачем.

Суд зазначає, що закриття провадження у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст.130 КУпАП не спростовує факту вчинення ним такої поведінки, у результаті якої працівниками поліції стосовно нього було складено зазначений вище протокол.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивач власними діями порушив вимоги Закону №580-VIII, Дисциплінарного Статуту, Правил етичної поведінки поліцейських.

Отже, в даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки ним було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

При цьому, судом відхиляються доводи позивача про протиправність його звільнення через недоведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки непритягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, адже працівники внутрішніх справ власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Наведені висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 17.07.2019 у справі №806/2555/17 та підлягають врахуванню в силу ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд вважає неспроможними посилання позивача на висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, від 01.04.2020 (а.с.99), яким підтверджено відсутність у ОСОБА_1 ознак сп`яніння, оскільки огляд позивача лікарем-наркологом було проведено пізніше двох годин (о 17год 33хв.) з моменту встановлення підстав для його здійснення, що суперечить вимогам ст.266 КУпАП та Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 №1103 (далі - Порядок №1103), Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 №1452/735, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.11.2015 за №1413/27858 (далі - Інструкція №1452/735).

Крім цього, вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок, що потягнув несприятливі наслідки у виді звільнення зі служби, полягав у відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Щодо посилань представника позивача на призначення відповідачем службового розслідування всупереч вимогам ст.14 Дисциплінарного Статуту, суд зазначає наступне.

У силу вимог ст.14 Дисциплінарного Статуту, у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Судом не встановлено, а позивачем не доведено, що матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності надходили до Головного управління Національної поліції в Рівненській області. У наказі про проведення службового розслідування та у висновку, складеного за наслідками такого, йдеться про надходження інформації щодо позивача, що не тотожне надходженню матеріалів.

Крім того, з наказу від 07.04.2020 №273 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" вбачається, що підставою для застосування до ОСОБА_1 заходу дисциплінарного впливу стали викладені у констатуючій частині наказу обставини щодо складення стосовно позивача протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, а матеріали службового розслідування визначені додатковою підставою.

Суд не бере до уваги посилання позивача про неспіврозмірність застосованого заходу дисциплінарного впливу вчиненому дисциплінарному проступку, оскільки в силу вимог ч.9 ст.20 Дисциплінарного Статуту, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Отже, начальник Головного управління Національної поліції в Рівненській області наділений дискреційними повноваженнями щодо призначення службового розслідування, оцінки результатів його проведення, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини, затвердження висновку службового розслідування та визначення (обрання) виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до особи в кожному конкретному випадку.

Судом встановлено, що в Костопільському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області систематично проводяться заняття з особовим складом на предмет дотримання дисципліни та законності, до працівників поліції під особистий підпис доводяться відповідні службові телеграми Головного управління Національної поліції в Рівненській області (а.с.91).

На момент вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 обіймав посаду начальника сектору превенції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Поряд з іншим, зобов`язаний вживати заходів щодо запобігання правопорушенням, виявлення й усунення причин та умов, які сприяють їх вчиненню, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України.

Натомість, позивач, усвідомлюючи негативні наслідки протиправної поведінки, відмовився від проходження медичного огляду на встановлення стану сп`яніння, чим порушив також вимоги Порядку №1103 та Інструкції №1452/735.

Така поведінка позивача свідчить про свідоме ігнорування ним вимог Закону №580-VIII, Дисциплінарного Статуту, Правил етичної поведінки поліцейських, що є несумісним з подальним проходженням служби в Національній поліції України, оскільки дискредитує звання поліцейського, підриває авторитет та довіру до органів поліції.

У сукупності викладеного, суд дійшов висновку про те, що у відповідача наявні правові підстави для застосування до позивача такого заходу дисциплінарного впливу як звільнення зі служби. При цьому, Головне управління Національної поліції в Рівненській області, застосовуючи до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідачем на підставі належних та допустимих доказів доведено обставини, на яких ґрунтуються заперечення на позов, та правомірність прийняття спірних наказів.

Отже, у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

У силу вимог ст.139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (вул.Хвильового, буд.2, м.Рівне, 33028, код за ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справу розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 21 серпня 2020 року.

Суддя О.М. Дудар