Справа № 640/21784/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2020-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2020 року м. Київ №640/21784/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомДержавного підприємства «Науково-дослідний інститут «Квант»
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправними та скасування рішень

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Державне підприємство «Науково-дослідний інститут «Квант» (далі також - позивач, ДП «Квант») з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - відповідач, Департамент), в якому просило:

- визнати протиправним і скасувати акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2019;

- визнати протиправним і скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2019;

- визнати протиправним і скасувати протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2019;

- визнати протиправною і скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.10.2019 №93/19/073-9551.

Ухвалою суду від 13.11.2019 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 27 серпня 2020 року закрито провадження у даній адміністративній справі в частині позовних вимог, що стосуються визнання протиправними та скасування акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2019, та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправність оскаржуваних припису та постанови з огляду на те, що вони винесені за наслідками безпідставно проведеної позапланової перевірки щодо дотримання позивачем дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, оскільки підставою для проведення цієї перевірки було вказано необхідність перевірки виконання вимог припису від 15.02.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, адресованого фізичній особі підприємцю (далі - ФОП) ОСОБА_1 , а не ДП «Квант».

Також, згідно з доводами позивача інспектор при проведенні перевірки не був присутній на об`єкті містобудування, щодо якого здійснювався контроль, а акт перевірки, припис про усунення порушень та протокол про правопорушення, складені за наслідками цієї перевірки за відсутності уповноваженої особи позивача.

Посилаючись на практику Верховного Суду, що міститься, зокрема, в постановах від 07.02.2019 у справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) та від 27.02.2019 у справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17) позивач зазначив, що порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Окрім того позивач вказав, що приміщення, яке було об`єктом контролю, передане ним в оренду ФОП ОСОБА_1 , якому внесено припис від 15.02.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, проте ДП «Квант» жодних робіт по реконструкції цього приміщення не здійснював і їх замовником не був.

Як вбачається з матеріалів справи за ДП «Квант» на праві господарського відання закріплено і перебуває на його балансі майновий комплекс промислового виробництва за адресою: вул. Івана Федорова, 4, зокрема, будівля корпусу №21, загальною площею 2152,3 кв.м.

Згідно з пунктом 1.1 договору від 22.11.2018 №12 з метою проведення урочистого заходу - фестивалю Ego Musik Fest, який проводиться в період з 23.11.2018 по 22.12.2018, ДП «Квант» передав ФОП ОСОБА_1 в короткострокове користування необлаштовану частину площ окремих приміщень цеху №5 корпусу №21, упродовж дії цього договору, у час з 22:00 по 06:00 години у наступні дні тижня: четвер, п`ятниця та субота, а також у святкові дні.

За змістом пункту 1.2 цього договору приміщення, що надаються в короткострокове користування знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 , площею 221,9 кв.м (склад).

Пунктом 5.1 договору передбачено строк його дії - до 31.12.2018.

У подальшому між ДП «Квант» та ФОП ОСОБА_1 укладено договір від 26.12.2018 №14, відповідно до пункту 1.1 якого з метою проведення урочистого заходу - фестивалю Ego Musik Fest, який проводиться в період з 26.12.2018 по 25.01.2019, ДП «Квант» передав ФОП ОСОБА_1 у короткострокове користування необлаштовану частину площ окремих приміщень цеху №5 корпусу №21, упродовж дії цього договору, у час з 22:00 по 06:00 години у наступні дні тижня: четвер, п`ятниця та субота, а також у святкові дні.

За змістом пункту 1.2 цього договору приміщення, що надаються в короткострокове користування знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 , площею 221,9 кв.м (склад).

Відповідно до пункту 1 договору оренди від 31.07.2019 №23 ДП «Квант» як орендодавець передав ФОП ОСОБА_1 в строкове платне користування державне окреме індивідуально визначене майно: нежиле приміщення площею 221,9 кв.м, розміщене за адресою: АДРЕСА_1 . Майно передається в оренду з метою розміщення ресторану з нічним режимом роботи. Стан майна на момент укладення договору потребує поточного ремонту та визначається в акті приймання-передавання орендованого майна, що додається до цього договору та є невід`ємною частиною договору.

Згідно з пунктом 10.1 цей договір укладено строком на 2 роки 11 місяців з 31.07.2019 по 30.06.2022 включно.

На підставі наказу Департаменту від 09.01.2019 №16 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення планової (позапланового) заходу від 24.01.2019 №б/н строком дії з 25.01.2019 по 07.02.2019 та направлення на проведення перевірки від 14.02.2019 №б/н строком дії з 14.02.2019 до 15.02.2019 посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку на об`єкті щодо виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі та прибудови тераси до житлового будинку АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 (лаунж-бар-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у Печерському районі м. Києва щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та Державним підприємством «Науково-дослідний інститут «Квант» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки посадовими особами позивача складено акт перевірки від 15.02.2019 №б/н, в якому зафіксовано виявлені перевіркою порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вищевказаному об`єкті, які полягають у тому, що Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих та будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва «Реконструкція будівлі та прибудови тераси до будинку АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 (лаунж-бар-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») у Печерському районі м. Києва». Відповідно до договору про надання послуг від 26.12.2018 №14 ФОП ОСОБА_1 отримав у короткострокове користування приміщення цеху АДРЕСА_4 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м за адресою АДРЕСА_2 для проведення Music Fest.

Під час виїзду посадової особи Департаменту встановлено, що за вказаною адресою функціонує заклад « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». При цьому ФОП ОСОБА_1 виконано будівельні роботи із реконструкції приміщень цеху АДРЕСА_4 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м з втручанням у несучі конструкції будинку АДРЕСА_2 , а саме демонтовано частину капітальної стіни вуличного фасаду будинку між віконними отворами з влаштуванням окремого входу (вхідної групи), без документа, який надає право на виконання будівельних робіт. Реконструйовані приміщення цеху АДРЕСА_4 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м експлуатуються під лаунж-бар-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 » без прийняття в експлуатацію.

З огляду на вказані порушення Департаментом внесено ФОП ОСОБА_1 припис від 15.02.2019 про усунення цих порушень у термін до 15.03.2019.

Постановами Департаменту від 28.02.2019 №24/19/073-1958 та №25/19/073-1958 на позивача накладено штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У подальшому наказом Департаменту від 11.09.2019 №686 «Про проведення позапланової перевірки» з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019 вирішено провести позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 та ДП «Квант» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція будівлі та прибудови тераси до будинку АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 (лаунж-бар-рсеторан «ІНФОРМАЦІЯ_1») у Печерському районі м. Києва ».

Для проведення перевірки посадовій особі Департаменту надано направлення на перевірку від 11.09.2019 №б/н, строком дії з 13.09.2019 до 26.09.2019.

В направленні міститься підпис від імені директора ДП «Квант» ОСОБА_2 про отримання його примірника без зазначення дати. На зворотній стороні направлення міститься підпис заступника директора ДП «Квант» про отримання примірника направлення 25.09.2019 із зазначенням номеру телефону НОМЕР_1 .

Листом від 17.09.2019 №073-8292 Департамент повідомив позивача про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт із реконструкції вищевказаного об`єкту містобудування, запропонувавши його уповноваженій особі 25.09.2019 прибути до Департаменту та надати низку необхідних для перевірки документів, а саме:

- документ, що посвідчує особу (паспорт);

- довідку про присвоєння ідентифікаційного номеру;

- наказ про призначення на посаду директора;

- довіреність для уповноваженої особи;

- документи, що підтверджують право власності на об`єкт нерухомого майна;

- технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна до реконструкції;

- завдання на проектування;

- технічні умови за наявності;

- наказ про затвердження проектної документації;

- проектну документацію, розроблену та затверджену в установленому законодавством порядку;

- договори, укладені на розробку проектної документації, на проведення авторського та технічного нагляду;

- накази на призначення осіб, відповідальних за здійснення авторського, технічного нагляду, відповідального виконавця робіт;

- кваліфікаційні сертифікати відповідальних осіб за здійснення авторського та технічного нагляду;

- висновки і рекомендації щодо можливості реконструкції, технічні висновки, результати обстежень конструкцій, складені згідно з вимогами ДБН В.3.2-2.2009;

- журнал загальних робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, виконавчі схеми, сертифікати на застосовані матеріали.

У визначений Департаментом день та час уповноважена особа позивача запитувані для контролю документи у повному обсязі не надала, у зв`язку з чим на підставі наказу Департаменту від 17.10.2019 №781 «Про проведення позапланової перевірки» вищевказану позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 та ДП «Квант» продовжено на два робочі дні та надано уповноваженій особі Департаменту направлення на проведення перевірки від 17.10.2019 №б/н строком дії з 17.10.2019 до 18.10.2019.

Згідно з доводами позивача про продовження терміну перевірки повідомлено уповноважену особу позивача ОСОБА_3 по телефону НОМЕР_1 та запропоновано йому прибути до Департаменту для отримання примірника направлення на позапланову перевірку та надання для контролю решти необхідних документів, однак останній до Департаменту в установлений день та час не прибув, примірника направлення на перевірку не отримав, необхідні документи в повному обсязі не надав.

За результатами вищевказаної перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 18.10.2019, в якому зафіксовано виявлені перевіркою порушення, що полягають в такому:

«…ФОП ОСОБА_1 виконано будівельні роботи із реконструкції приміщень цеху АДРЕСА_4 частини окремого приміщення площею 221,9 в.м з втручанням у несучі конструкції будинку АДРЕСА_2 , а саме демонтовано частину капітальної стіни вуличного фасаду будинку між віконними отворами з влаштуванням окремого входу (вхідної групи) без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, про що складено акт перевірки від 15.02.2019 та видано обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019. Під час виїзду посадової особи Департаменту з метою проведення позапланової перевірки встановлено, що за вказаною вище адресою функціонує заклад лаунж-бар-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 19.04.2019 №164267104 майновий комплекс промислового виробництва на АДРЕСА_2 та, зокрема, будівля корпусу №21, загальною площею 2152,3 кв.м закріплена на праві господарського відання за ДП «Квант». Департамент станом на 11.10.2019 не видавав та не реєстрував документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих та будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва: «Реконструкція будівлі та прибудова тераси до будинку АДРЕСА_4 (лаунж-бар- ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») у Печерському районі м. Києві. Відповідно до договорів від 22.11.2018 №12, від 26.12.2018 №14, від 31.07.2019 №23 ДП «Квант» передав ФОП ОСОБА_1 нежиле приміщення цеху АДРЕСА_4, площею 221,9 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 у користування.

За результатами перевірки виявлено, що ДП «Квант» експлуатує реконструйоване приміщення без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, передавши їх в оренду ФОП ОСОБА_1 . Відповідно до СТУ-Н Б В.1.2-116:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» вказаний об`єкт належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що є порушенням частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі акта перевірки Департаментом внесено позивачу припис від 18.10.2019 про усунення виявленого порушення в термін до 18.12.2019.

Крім того посадовою особою відповідача складено протокол від 18.10.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено про порушення ДП «Квант» частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за яке передбачена абзацом 2 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Як вказано в у згаданих вище акті перевірки, приписі та протоколі про правопорушення, уповноважена особа ДП «Квант» від підписання про ознайомлення з цими документами та від отримання їх примірників відмовилася, у зв`язку з чим ці документи Департамент листом від 18.10.2019 №073-9206 надіслав на адресу позивача поштою, що підтверджується фіскальним чеком від 21.10.2019 ПН55.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі вищевказаних акту перевірки та протоколу про правопорушення Департаментом прийнято постанову від 29.10.2019 №93/191/073-9551, якою ДП «Квант» визнано винним у порушенні частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та притягнуто його до відповідальності, передбаченої абзацом 2 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме накладено на нього штраф в розмірі 72 252,00 грн.

Не погоджуючись із вищевказаними приписом від 18.10.2019 та постановою від 29.10.2019 №93/191/073-9551, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 (далі - Положення №294), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктами 1, 7 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 01.10.2015 №978 (далі також - Положення №978) встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді.

Департамент, у межах делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України (далі - Держархбудінспекція).

Департамент під час виконання покладених на нього завдань у своїй діяльності взаємодіє в установленому порядку з підприємствами, установами, організаціями, громадськими об`єднаннями, органами місцевого самоврядування, органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури, державної статистики та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Згідно з пунктом 3 Положення №978 основним завданням Департаменту є: здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності; реалізація державної політики у сфері державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.

Відповідно до підпунктів 4, 6-8 пункту 4 Положення №978 Департамент відповідно до покладених на нього завдань: здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Києва; розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб Департаменту; розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень; виявляє, реагує та запобігає фактам самочинного будівництва об`єктів на території міста Києва.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Як встановлено судом з наказу Департаменту від 11.09.2019 №686 «Про проведення позапланової перевірки» підставою для призначення і проведення позапланової перевірки дотримання ФОП ОСОБА_1 та ДП «Квант» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція будівлі та прибудови тераси до будинку АДРЕСА_2 (лаунж-бар-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») у Печерському районі м. Києва» слугувала необхідність перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019.

Однак, суд уважає, що згідно з указаним наказом стосовно ДП «Квант» відповідач безпідставно призначив позапланову перевірку, оскільки названому підприємству припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019 Департаментом не вносився.

Відтак, позапланову перевірку позивача проведено за відсутності для цього законних підстав.

За наведених обставин складені відповідачем за наслідками такої перевірки припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2019 та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.10.2019 №93/19/073-9551 є протиправними та підлягають скасуванню судом.

За висновком суду, встановлених вище порушень, допущених відповідачем, достатньо для визнання протиправними і скасування зазначених припису та постанови, а отже, задоволення позову, тому суд не вважає за доцільне оцінювати решту доводів позивача, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, пункт 29).

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, які спростовували б доводи позивача про протиправність оскаржуваних рішень, а відтак, не довів їх правомірності.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом, в якому містилося чотири позовних вимоги, позивач сплатив судовий збір у розмірі 7 684,00 грн., що підтверджується квитанціями від 06.11.2019.

У зв`язку із задоволенням двох із чотирьох позовних вимог ДП «Квант», відповідно до приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України позивачу підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 3840,00 грн. за рахунок відповідача.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 242-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Квант» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати припис про усунення порушень вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2019.

Визнати протиправною і скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.10.2019 №93/19/073-9551.

Стягнути на користь Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Квант» (03150, м. Київ, вул. Івана Федорова, 4, ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3 840,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок гривень 00 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко