Справа № 340/2543/19
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/2543/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П. при секретарі судового засідання Сосновської В.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до товариства з додатковою відповідальністю «Об`єднання Дніпроенергобудпром» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області звернулося до суду з позовною заявою про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (), у вигляді заборони роботи (експлуатації) комплексу будівель бази відпочинку (водно-спортивної бази) ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром», яка розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська, 3, шляхом заборони їх використання (експлуатації) ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» та опечатування (опломбування) вхідних дверей до вказаних будівель та в`їзних воріт на територію бази.

Позов мотивовано тим, що за результатами проведеної перевірки дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки були виявлені порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому є підстави для застосування до відповідача заходів реагування згідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України.

Ухвалою судді від 16.10.2020 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 30.10.2020 року об 10:00 год. (а.с.1). Одночасно вказаною ухвалою сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

У судове засідання 30.10.2019 року сторони не з`явились, до суду надійшло клопотання від управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (надалі позивач) про надання часу для примирення та зупинення провадження у даній справі (а.с.58). ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (надалі відповідач) в судове засідання не з`явилось, надавши суду клопотання про надання часу для примирення, з огляду на те, що із 5 вказаних в акті порушень 2 усунуто в повному обсязі, по інших 3 порушеннях вживаються заходи у вигляді пошуку ліцензійної організації, яка має право виконувати роботи по встановленню системи протипожежного захисту та по забезпеченню захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (а.с.60-61).

Ухвалою суду від 30.10.2020 року клопотання сторін задоволено, провадження у справі зупинено до 21.01.2020 року (а.с.64).

У судове засідання призначене на 21.01.2020 року сторони не з`явились, до суду надійшло клопотання від позивача надійшло клопотання про продовження строку зупинення провадження у даній справі до 07.04.2020 року (а.с.79). Відповідач у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про продовження зупинення провадження у справі, зазначивши про надання часу для примирення, з огляду на те, що із 5 вказаних в акті порушень 2 усунуто в повному обсязі, по інших 3 порушеннях вживаються заходи у вигляді пошуку ліцензійної організації, яка має право виконувати роботи по встановленню системи протипожежного захисту та по забезпеченню захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (а.с.81-82, 88-89).

Ухвалою суду від 21.01.2020 року клопотання сторін задоволено, продовжено строк зупинення провадження у справі до 07.04.2020 року (а.с.85).

У судове засідання призначене на 07.04.2020 року сторони не з`явились, до суду надійшло клопотання від позивача надійшло клопотання про продовження строку зупинення провадження у даній справі до 22.07.2020 року (а.с.95-96). Відповідач у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про продовження зупинення провадження у справі, зазначивши про надання часу для примирення, з огляду на те, що із 5 вказаних в акті порушень 2 усунуто в повному обсязі, по інших 3 порушеннях вживаються заходи у вигляді пошуку ліцензійної організації, яка має право виконувати роботи по встановленню системи протипожежного захисту та по забезпеченню захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (а.с.117-119).

Ухвалою суду від 07.04.2020 року клопотання сторін задоволено, продовжено строк зупинення провадження у справі до 22.07.2020 року (а.с.111-112).

У судове засідання призначене на 22.07.2020 року сторони не з`явились, до суду надійшло клопотання від позивача надійшло клопотання про продовження строку зупинення провадження у даній справі до 25.11.2020 року (а.с.136). Відповідач у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про продовження зупинення провадження у справі, зазначивши про надання часу для примирення, з огляду на те, що по 3 порушеннях вживаються заходи у вигляді пошуку ліцензійної організації, яка має право виконувати роботи по встановленню системи протипожежного захисту та по забезпеченню захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (а.с.137-138).

Ухвалою суду від 04.08.2020 року клопотання сторін задоволено частково, продовжено строк зупинення провадження у справі до 20.08.2020 року, зобов`язано відповідача надати суду докази вжиття заходів щодо усунення порушень (а.с.141).

Сторони в судове засідання 20.08.2020 року не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про продовження строку зупинення провадження у справі до 25.11.2020 року та про розгляд справи у порядку письмового призначення (а.с146-147).

Сторони в судове засідання 20.08.2020 року не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про продовження строку зупинення провадження у справі до 25.11.2020 року та про розгляд справи у порядку письмового призначення (а.с146-147).

Відповідач в судову засідання не з`явився, надав суду заяву про продовження строку зупинення та про розгляд даної заяви у порядку письмового провадження (а.с.149-151).

Ухвалою суду від 20.08.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання сторін, провадження у справі поновлено.

Відповідачем відзив на позов не надано.

Згідно частини 6 статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Через неявку сторін в судове засідання, суд ухвалив провести розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження (у порядку письмового провадження), дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд

В С Т А Н О В И В:

Згідно свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи Серія А01 №557417 Товариство з додатковою відповідальністю «Об`єднання Дніпроенергобудпром» () зареєстроване як юридична особа (а.с.14).

Згідно із свідоцтвом про право власності №67 від 21.05.2003 року на напаві колективної власності належить комплекс будівель водно-спортивної бази в місті Світловодську по вул. Новогеоргіївській,3 (а.с.13).

Основним видом діяльності ДТВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром»

Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (Світловодським міськрайонним відділом) на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 17.08.2019 № 27938/0/1-19 та наказу від 27.08.2019 року №30 «Про проведення перевірок об`єктів різних форм власності» з метою здійснення контролю за виконанням вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» проведено позапланову перевірку ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (а.с.15-17).

На підставі зазначеного наказу та посвідчення на проведення перевірки від 09.09.2019 року № 240 (а.с.17), провідним інспектором Світловодського МРВ Управління ДСНС України у Кіровоградській області майором служби цивільного захисту Співаковим Г.Г. проведено позапланову перевірку щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки бази відпочинку ТОВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром», що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська,3.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 13.09.2019 року №224, яким виявлено порушення Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13.11.2014 № 312 (далі - ДБН В.2.5-56:2014), Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 № 287 (далі - ДБН В. 2.5-38:2008), а саме (а.с.18-33):

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) гуртожитку не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- не забезпечено захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-28:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- не обладнано будинки системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- не забезпечено територію, будинки, споруди, приміщення, первинними засобами пожежогасіння;

- не укомплектовано пожежний щит комплектом засобів пожежогасіння згідно норм належності.

Копію акта перевірки направлено відповідачу рекомендованим листом 13.09.2019 року.

Вважаючи дані порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Суд погоджується з висновком позивача, що встановлені порушення, які не були відповідачем усунуті протягом тривалого часу, дійсно можуть створювати загрозу здоров`ю та життю людей, що проживають, працюють та відвідують гуртожиток.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно з підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.

Відповідно до підпункту 27 пункту 4 Положення про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (далі Управління), затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 року № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 року № 661), Управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання.

Частиною 1 статті 66 КЦЗ України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Абзац перший частини 5 статті 4 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частина 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частина 2 статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

Як встановлено судом, позивачем проведено позапланову перевірку бази відпочинку ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром», що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська,3, з метою додержання вимог пожежної безпеки.

Під час розгляду справи в суді, відповідачем із 5 порушень, зафіксованих в акті перевірки, усунено 2, отже не усуненими недоліками залишись порушення:

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) гуртожитку не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- не забезпечено захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-28:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- не обладнано будинки системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що зазначені недоліки відповідачем не усунуті з дати їх виявлення 09 вересня 2019 року.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, відзив до суду не подав.

До суду надійшла заява відповідача від 19.08.2020 року про продовження зупинення провадження у справі, у якій зазначено про те, що для усунення недоліків товариством укладені договори №139 від 19.05.2020 року, № 140 від 19.05.2020 року та №141 від 19.05.2020 року з ТОВ «Інжинірингові послуги», проте через скрутне становище пов`язане із пандемією, зазначені договори не були реалізовані, оскільки не були проведені авансові платежі (а.с.149-165).

Отже, жодних реальних заходів, спрямованих на усунення порушень, встановлених позивачем, відповідач протягом майже 11 місяців не вжив, а відтак суд відхиляє такі докази щодо усунення порушень встановлених позаплановою перевіркою, з огляду на те, що перевіркою зафіксовані порушення були ще 19.09.2019 року, тобто ще за півроку до початку противопандемічних заходів. Відповідач мав достатньо часу для вжиття заходів по усунення порушень встановлених перевіркою.

Крім того, у заяві про продовження строку зупинення провадження у справі відповідача посилається на наказ №50 від 03.04.2020 року «Про перехід роботи підприємства на режим неповної зайнятості, з застосуванням графіків неповного робочого часу роботи».

Судом також відхилено даний доказ неможливості усунути порушення, встановлені перевіркою, оскільки даний наказ стосувався лише «основного виробництва», був прийнятий майже через півроку, після виявлення порушень, а також з огляду на послаблення карантинних заходів. Натомість, жодної доказів зупинення чи обмеження бази відпочинку приймати відвідувачів суду не надано.

Згідно інформації з офіційного сайту ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (http://odesp.com.ua/about/) підриємство ТДВ « Об`єднання Дніпроенергобудпром» - один з найбільших виробників України залізобетонних виробів, будівельних ЗБ конструкцій для енергетичного, промислового, сільськогосподарського і житлового будівництва, а також має можливість прийняти участь у виконанні проектних та будівельних робіт в промисловій, житловій та сільськогосподарських галузях народного господарства.

Інформації щодо зупинення чи часткового зупинення роботи товариства, станом на день розгляду справи суду, на офіційному сайті товариства не має. При цьому, порушення встановлені не на виробничих потужностях відповідача, а на базі відпочинку, тобто у місці призначеному для відпочинку людей.

Пункти 29, 33 та 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначають, що об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Пунктами 1, 3 та 4 частини 1 статті 7 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Згідно пункту 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Дослідивши подані матеріали, в тому числі й акти перевірки та проаналізувавши викладені в них порушення, суд зауважує, що подальша експлуатація будівлі бази відпочинку ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» створює загрозу життю та здоров`ю людей, що працюють та відвідують вказаний об`єкт (базу відпочинку).

Так, відсутність вогнезахисної обробки дерев`яних конструкцій будівлі гуртожитка під впливом небезпечних факторів пожежі призводить до швидкого поширення пожежі (руйнування), зі збільшенням виділення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей, як наслідок створиться загроза їхньому життю та здоров`ю.

Відсутність систем пожежної сигналізації та оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебуватимуть в будівлі, у зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей та призведуть до їх отруєння, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки, у разі удару блискавки не зможуть захистити від небезпечного іскріння, полум`я та електричного струму, що виникне у результаті дії високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, що буде сприяти виникненню пожежі з її небезпечними факторами для людини.

Таким чином, встановлені позивачем порушення дійсно створювати загрозу здоров`ю та життю людей, що працюють та відвідують базу відпочинку, оскільки не усунення яких може призвести, у разі здійснення пожежі, до невідворотних наслідків у вигляді загибелі людей.

Суд наголошує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частинами 1 та 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З огляду на викладене, підставою для застосування заходів реагування є встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Пункт 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014р. № 1417, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697: пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

За результатами перевірки не усунено відповідачем ї3 порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, як працюючого персоналу, так і інших громадян (відпочиваючі), які можуть там знаходитись так і осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.

Результати перевірки було зафіксовано актом №224 від 13.09.2019 року, який має доказове значення.

Таким чином, фіксування в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і є їх встановленням в розумінні частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, що є підставою для застосування заходів реагування.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховного Суду у постанові від 24 липня 2018 року по справі №813/5461/15 (провадження №К/9901/4616/18), а згідно частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданого позову, суд виходить з наступного.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

При цьому, обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.

Разом з тим, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли і тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі №826/11480/17, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Відповідно до частини 1 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, у разі заперечення проти позову, відповідач повинен довести факт усунення встановлених позивачем порушень.

Натомість документальних доказів усунення встановлених позивачем порушень до суду не надано. Крім того, суд зауважує, що станом на день розгляду справи в суді пройшло більше 9 місяців з дня виявлення порушень пожежної безпеки, що є досить тривалим строком для можливості усунути недоліки, в іншому випадку такий об`єкт не може бути використаний для відпочинку людей.

З огляду на відсутність доказів усунення 3-х виявлених порушень, зазначених в акті перевірки, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законним та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

У постанові Верховного Суду від 18.09.2018 р. по справі № 826/12258/14 зазначено, що захід реагування у вигляді повного зупинення є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При цьому, згідно з п. 35-36 постанови Верховного Суду від 28.02.2019 р. по справі № 810/2400/18, недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до п.41 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 р. по справі № 2040/6351/18, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

У п. 48 постанови Верховного Суду від 04.06.2019 р. по справі № 809/443/16 та п.45 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 по справі № 2040/6351/18 зазначено, що часткове усунення частини виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Верховний Суд у п.55 постанови від 03.04.2020 р. по справі № 806/77/18 зазначив, що не обладнання приміщень закладу системою протипожежного захисту, незабезпечення приміщення системою оповіщення людей про пожежу за об`єктивним критерієм є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2019 р. в справі № 814/2356/17, від 07.08.2019 р. в справі № 810/1820/18.

Верховний Суд у п. 33 постанови від 31.03.2020 р. у справі № 160/998/19 вказав: "Оскільки порушення пожежної безпеки не були усунуті в повному обсязі, а ті, які залишились, можуть створювати загрозу життю або здоров`ю учнів та персоналу навчального закладу, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування.".

Верховний Суд у п. 33 постанови від 31.03.2020 р. у справі № 160/998/19 вказав: "Оскільки порушення пожежної безпеки не були усунуті в повному обсязі, а ті, які залишились, можуть створювати загрозу життю або здоров`ю учнів та персоналу навчального закладу, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування.".

Разом з тим, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли і тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Як свідчать матеріали справи, порушення встановлені на базі відпочинку, отже наявні ризики для життя людей (відпочиваючих).

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Позивач звертаючись до суду просив заборони роботи (експлуатації) комплексу будівель бази відпочинку (водно-спортивної бази) ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром», яка розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська, 3, шляхом заборони їх використання (експлуатації) ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром» та опечатування (опломбування) вхідних дверей до вказаних будівель та в`їзних воріт на територію бази. Водночас, належним способом вжиття заходів реагування, як на думку суду є відповідна заборона без зазначення способу фактичного виконання рішення суду, оскільки опечатування вхідних дверей не створює заборони використання будинків, які знаходяться на території бази відпочинку.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 КАС України, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (вул. Пашутінська, 1, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25015; ) до д товариства з додатковою відповідальністю «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (вул. Молодіжна, 63, смт Власівка, м. Світловодськ, Кіровоградська область, 27552) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до товариства з додатковою відповідальністю «Об`єднання Дніпроенергобудпром» (вул. Молодіжна, 63, смт Власівка, м. Світловодськ, Кіровоградська область, 27552) у вигляді заборони роботи (експлуатації) комплексу будівель бази відпочинку (водно-спортивної бази) ТДВ «Об`єднання Дніпроенергобудпром», яка розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Новогеоргіївська, 3, шляхом заборони їх використання (експлуатації).

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук