Справа № 380/3910/20
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/3910/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

11 серпня 2020 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Сакалоша В.М.,

секретаря судового засідання Гулкевича В.О.;

за участю: представника позивачів Чорнейко О.І.,

представника відповідача Костик Г.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області про скасування припису, -

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд: скасувати припис № 101/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.11.2019.

Ухвалою судді від 26.05.2020 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві приватної власності, що зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно за №7916167 від 29.02.2008 року. Позивач 22.11.2019 року отримав цінним листом з повідомленням про вручення акт № 101/19, протокол № 101/19, протокол № 101/19-1, припис № 101/ 19, які прийнято 18.11.2019 року головним спеціалістом, інспектором державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради Мошовським Іваном Дмитровичем за результатами проведення позапланової перевірки.

18.11.2019 року відповідачем видано спірний припис № 101/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагається усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та привести об`єкт реконструкція квартири АДРЕСА_1 у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил. Даним приписом встановлено, що на 1 поверсі у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 , позивач самочинно втрутився у несучі та огороджуючі конструкції будинку, здійснивши реконструкцію квартири із заміною віконного прорізу на дверний(влаштував додатковий вхід) з переплануванням перегородок, про шо свідчить технічний паспорт від 07.10.1993 р. зареєстрований Дрогобицьким МЕТІ та ЕО. Будівельні роботи проведені без проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. Що є порушенням: ч.1.ст.9, ст.27 ЗУ «Про архітектурну діяльність»; ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р № 466 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт»; п. 8.14 ДБН В.3.2.-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт.

На думку позивача спірний припис № 101/19 від 18.11.2019 року прийнятий з порушенням норм законодавства та є незаконним.

Позивач зазначає, що квартира, яка йому належить, це об`єкт, який не знаходився в процесі будівництва, на момент проведення перевірки. А факт перепланування квартири, яке було зроблено позивачем, не відноситься до самочинного будівництва. Отже, відповідачем неправомірно проведено позапланову перевірку фізичної особи.

Крім цього, позивач вказує що зробив перепланування квартири, а саме: було здійснено перепланування перегородок в приміщенні, без зміни загальної площі квартири, а також розібрано цегляну кладку під вікном і влаштовано двері на місці вікна. Зазначає, що такі роботи із розібрання цегляної кладки під вікном не впливають на міцність і безпечність конструктивних елементів житлового будинку, бо ця ділянка стіни не є несучою. В даному випадку несучим елементом віконного прорізу є залізобетонна перемичка зверху. Отже, позивач не розширив віконний проріз, а тільки його продовжив по довжині, при цьому не втручаючись у в огороджувальні та несучі конструкції.

Роботи, що були виконані позивачем з перепланування перегородок у квартирі та

влаштування дверного прорізу замість віконного, не можна трактувати як самочинним втручанням у несучі та огороджуючі конструкції будинку, що були здійснені при реконструкції квартири із заміною віконного прорізу у дверний (влаштував додатковий вхід) з переплануванням перегородок, як це обґрунтував відповідач.

23.06.2020 (вх. №31486) позивачем було подано відповідь на відзив в якому зазначив, що ним було отримано дозвіл Дрогобицької міської ради на проектування та реконструкцію приватизованої квартири АДРЕСА_1 під офісне приміщення за згодою ОСББ «Оселя». Такий дозвіл позивач отримав ще у 2009 році. Позивач зазначає, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406 (далі - Перелік № 406 від 07.06.2017 року, згідно п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого цією Постановою, роботи з переобладнання жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків(відповідальності) наложать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2), та значними (ССЗ) наслідками. Цей пункт в редакції Постанови КМ №236 від 20.03.2019 року і був чинним на момент проведення перевірки, проте залишений без уваги відповідачем.

Щодо твердження відповідача, що дії позивача, якщо вони впливатимуть на зовнішній вид будинку, потребуватимуть згоди інших співвласників та відповідних органів будівельного нагляду, позивач зазначає, що таку згоду співвласники будинку надали ще у 2009 році, коли було надано дозвіл Позивачу на проектування та реконструкцію приватизованої квартири АДРЕСА_1 відповідно до рішення Виконкому Дрогобицької міської ради від 25.11.2009 року № 355.

15.06.2020 (вх. №29514) відповідач подав до суду відзив, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив. Зазначив, що припис був складений відповідно до п.17 Порядку про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. У приписі вказано, які норми порушено та, що об`єкт реконструкції квартири АДРЕСА_1 привести у відповідність будівельних норм,державних стандартів і правил.

Встановлено, що на першому поверсі у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 самочинно втрутився у несучі та огороджуючі конструкції будинку, здійснивши реконструкцію квартири із заміною віконного прорізу у дверний(влаштував додатковий вхід) з переплануванням перегородок, про що свідчить технічний паспорт від 07.10.1993р. зареєстрований

Дрогобицьким МЕТІ та ЕО. Будівельні роботи проведені без проектної документації

та без права на виконання будівельних робіт.

Відповідач зазначає, що дії вчинені позивачем не підпадають під Постанову № 406 від 7 червня 2017 р. п. 1 вказує чітко «роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції», але актом засвідчено протилежне.

Відповідно до Листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 N 22-22/3622/0/6-10, вказано, що згідно з уставленою практикою, несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу.

Огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо.

Тобто зовнішня стіна цегляного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 є несучою та огороджувальною конструкцією.

Відповідач вказує, що відповідно до пункту 8.14 розділу 8 Державних Будівельних норм України (ДБН В.3.2-2-2009) - при проектуванні капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено:

- улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління;

- улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Ці дії, якщо вони впливатимуть на зовнішній вид будинку та передбачатимуть втручання в структуру несучих конструкцій, потребуватимуть згоди інших співвласників, і відповідних органів будівельного нагляду.

Щодо посилання позивача на Правила утримання житлових будинків та прибудинкових територій від 17.05.2005 №76, де визначено поняття перепланування, вказано, які дії не допускаються, а саме погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів. Відповідно до Порядку утримання, ремонту, реконструкції, реставрації фасадів будинків та споруд на території міста Києва від 27 листопада 2003 р. N 220/1094 , вказано такі терміни: фасад будинку, споруди - зовнішня частина будинку, споруди з усіма елементами від покрівлі до вимощення; елемент фасаду - конструктивний, декоративний, технологічний елемент на фасаді будинку, споруди, розміщений згідно з проектними рішеннями (карнизи, піддашки, балкони, лоджії, вікна, елементи зовнішнього водовідведення, стики стінових панелей зовнішніх стін, цоколі, приямки, огорожа на даху, тощо). В даному випадку позивач погіршив цілісність і зовнішній вигляд фасаду.

Крім того, посилання на Рішення Виконавчого комітету Вінницької міської ради №405 від 14.02.2019 не може бути доказом у даній справі. Та і пункт 6, вказує, що «..у внутрішніх некапітальних стінах».

Виходячи з вищевикладеного відділ ДАБК діяв в межах компетенції та чинного законодавства, рішення прийнято законно.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечив, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши і дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини і відповідні їм правовідносини.

Згідно положень ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зобов`язаний перевірити дотримання вказаних критеріїв суб`єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення, вчиненні дій чи допущенні бездіяльності.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві приватної власності, що зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно за №7916167 від 29.02.2008 року.

Начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області Гритчак А.М. та головним спеціалістом, інспектором державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області Мошовським І.Д. відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553, було проведено позапланову перевірку на підставі звернення мешканців будинку за адресою: АДРЕСА_2 від 30.10.2019 №07/КО-5188.

За результатами перевірки складено Акт №101/19 від 18.11.2019 року та встановлено, що гр. ОСОБА_1 самочинно втрутився у несучі та огороджуючі конструкції будинку, здійснивши реконструкцію квартири із заміною віконного прорізу на дверний (влаштував додатковий вхід) з переплануванням перегородок, про що свідчить технічний паспорт від 07.10.1993 р. зареєстрований Дрогобицьким МЕТІ та ЕО. Будівельні роботи проведені без проектної документації та без права на виконання будівельних робіт.

18.11.2019 року Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області видано припис № 101/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено: на 1 поверсі у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_3 належить гр. ОСОБА_1 загальною площею - 55,5 кв.м. реєстр. № 7916167 від 29.02.2008 р. Однак ОСОБА_1 самочинно втрутився у несучі та огороджуючі конструкції будинку, здійснивши реконструкцію квартири із заміною віконного прорізу на дверний (влаштував додатковий вхід) з переплануванням перегородок, про що свідчить технічний паспорт від 07.10.1993 р. зареєстрований Дрогобицьким МЕТІ та ЕО. Будівельні роботи проведені без проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. Що є порушенням: ч.1.ст.9, ст.27 ЗУ «Про архітектурну діяльність»; ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р № 466 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт»; п. 8.14 ДБН В.3.2.-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт.

Вказаним приписом вимагається усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та привести об`єкт реконструкція квартири АДРЕСА_1 у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 41 Закон України «Про архітектурну діяльність», встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до частини 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011, № 3038-VI передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Частиною 3 ст. 41 цього закону визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктами 16-17 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011, № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 7 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється "Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі - Порядок №553).

У відповідності до пп. 1, 2, 3 п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Згідно ч.2 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011, № 3038-VI (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин», суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно з ст. 4 «Про архітектурну діяльність» для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту; виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування; прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію.

Відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Згідно з ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані:доручати виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію; обирати виконавців робочої документації для будівництва з додержанням вимог статті 8 цього Закону; забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою; не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону; поінформувати у триденний строк місцеві органи охорони пам`яток історії та культури про нововиявлені під час будівельних робіт об`єкти, що мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; не включати до завдання на проектування вимог, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правила

Відповідно до вимог абз. 2 п. 5. Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідноси), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

За приписами п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Щодо правомірності припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.п. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

18.11.2019 відповідачем винесено припис №101/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому вимагається усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та привести об`єкт «реконструкція квартири АДРЕСА_1 » у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил.

З огляду на те, що в ході перевірки позивача виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідачем відповідно до ст. 41 Закону №3038-VI, п. 17 Порядку №553 видано припис №101/19 від 18.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис №101/19 від 18.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений на підставі, у межах повноважень, та у спосіб, визначений законом.

Стосовно доводів позивача про те що роботи, що були виконані позивачем з перепланування перегородок у квартирі та влаштування дверного прорізу замість віконного, не можна трактувати як самочинним втручанням у несучі та огороджуючі конструкції будинку, суд зазначає.

Відповідно до Листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 N 22-22/3622/0/6-10, вказано, що згідно з уставленою практикою, несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу.

Огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо.

Згідно п. 8.14 ДБН В.3.2.-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями.

При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Судом встановлено, що на об`єкті: «реконструкція квартири АДРЕСА_1 » має місце зміна зовнішнього виду будинку шляхом заміни віконного прорізу у дверний, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами та фотокартками.

Влаштування у зовнішній стіні будинку, а саме заміни віконного прорізу у дверний є втручання в несучі (огороджуванні) конструкції будинку та зміна зовнішнього виду будинку.

Таким чином, для об`єкту будівництва: «реконструкція квартири АДРЕСА_1 » необхідне отримання дозвільних документів.

Крім того, суд зазначає, що пунктом 1.4,4. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, які затверджено наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76. Закріплено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається.

Також судом враховуються заперечення відповідача зазначені у відзиві про те, що дії позивача не підпадають під Постанову № 406 від 7 червня 2017 року, оскільки п. 1 Постанови вказує, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції, проте судом встановлено протилежне.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис №101/19 від 18.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил винесений на підставі, у межах повноважень, та у спосіб, визначений законом.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на викладене, підстави для задоволення позовних вимог відсутні, відтак, у задоволенні позовної заяви необхідно відмовити.

Відповідно до приписів ст.139 КАС України не підлягають відшкодуванню судові витрати позивачу, якому у задоволенні позову відмовлено.

Керуючись ст.ст.2, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295 п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 19.08.2020.

Суддя В.М. Сакалош