Справа № 160/5922/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2020 року Справа № 160/5922/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Віхрова В.С., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Спецстальтрейд" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
29.05.2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Спецстальтрейд" (надалі - позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі - відповідач), в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позову позивачем вказано про відсутність підстав для застосування до підприємства штрафних санкцій за наслідками повторної камеральної перевірки, у зв`язку із чим наявні усі підстави для скасування податкового повідомлення-рішення, яким такі штрафні санкції були нараховані.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/5922/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.06.2020 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження (викликом) з повідомленням сторін у судове засідання, яке призначено на 24.06.2020 р. о 10:30 год.
У судове засідання 24.06.2020 р. сторони не прибули. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У зв`язку із чим, розгляд справи відкладено до 08.07.2020 р. об 11:00 год.
У судове засідання 08.07.2020 р. сторони не прибули. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У зв`язку із чим, розгляд справи відкладено до 05.08.2020 р. об 11:40 год.
17.07.2020 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого вказує, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесене на законних підставах, є повністю обґрунтованим та вмотивованим та таким, що скасуванню не підлягає.
21.07.2020 р. від позивача надійшли письмові пояснення по суті спору.
У судове засідання 05.08.2020 р. прибули уповноважені представники сторін. Для надання представником відповідача додаткових доказів по справі, судове засідання було відкладено до 12:20 год. 17.08.2020 р.
07.08.2020 р. від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника, в порядку письмового провадження.
17.08.2020 р. відповідачем подано відзив на позовну заяву (уточнений), згідно якого податковий орган не змінив своєї правової позиції та наполягає на відмові у задоволені вимог позову.
У судове засідання 17.08.2020 р. сторони не прибули.
Судом під час розгляду даної справи враховані положення постанови КМУ №211 від 11.03.2020 р. «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу CODIV-19» та впровадження низки заходів на виконання рішення уряду відносно даного питання.
Враховуючи законодавчо визначені гарантії щодо розгляду справи належним судом у розумний строк, а також те, що судом надано достатньо часу для подання сторонами у справі доказів в обґрунтування та заперечення позову, вжито усі необхідні заходи щодо реалізації прав осіб на доступ до правосуддя і судовий захист, суд вважає, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення справи по суті, тому вирішив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження, за наявними в матеріалах справи доказами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
У відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.
Податковий кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Згідно статті 75 Податкового кодексу України (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин), органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Перевіркою встановлено порушення строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. Так, згідно п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу (чинного на момент здійснення порушення) визначено, шо реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця. - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
В порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України підприємством допущена затримка реєстрації наступних податкових накладних:
№72 від 13.06.2017 р. на суму ПДВ 7724,17 грн. (затримка 3 дні), сума штрафних санкцій 772,42 (10%);
№160 від 31.03.2017 р. на суму ПДВ -2732,20 грн. (затримка 4 дні), сума штрафних санкцій 273,22 (10%);
№327 від 04.04.2018 р. на суму ПДВ -337,78 грн. (затримка 18 дні), сума штрафних санкцій 67,56 (20%);
№274 від 20.08.2018 р. на суму ПДВ -96,80 грн. (затримка 3 дні), сума штрафних санкцій 9,68 (10%);
Не погоджуючись з висновками Акту перевірки, позивачем були подані заперечення (за вих.№30 від 08.04.2020 р.) до ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Відносно питання вказаного в запереченні, яке стосується податкових накладних від 12.06.2017 №61, від 13.06.2017 №70, 06.06.2017 №22, від 13.06.2017 №73, від 14.06.2017 №86 та 13.06.2017 №72, які зареєстровані відповідно до пункту 42 Розділу XX Перехідних положень ПКУ штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу за порушення граничних строків для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених пунктом 201.10 статті 201 цього Кодексу, які були складені у період з 1 червня 2017 року по 30 червня 2017 року, не застосовуються до платника податків за умови реєстрації таких податкових накладних не пізніше 31 липня 2017 року, буде враховано під час винесення податкового повідомлення-рішення та вилучені з Акту перевірки.
Згідно з Актом перевірки сума штрафу стосовно розрахунків коригування складає 9113,42 грн.
Відповідно до п.86.8 ст.86 ПКУ протягом трьох днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (направлення) ТОВ «ТД «СПЕЦСТАЛЬТРЕЙД» письмової відповіді, Соборним управлінням ГУ ДПС у Дніпропетровській області буде прийнято податкове повідомлення-рішення з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта.
Не погоджуючись з нарахуванням штрафних санкцій за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних спірним вказаним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.
Досліджуючи податкове повідомлення-рішення на предмет його відповідності закону суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений Кодексом термін.
Пунктом 201.10 статті 201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, шо реалізує державну фінансову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Абзацем 14 пункту 201.10 статті 201 Кодексу встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися у урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених зі по 15 календарний день (включно) календарного місяця. - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних,
складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається- зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової Накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Вказані розрахунки коригування виписані у зв`язку з постачанням товару (сортовий металопрокат) за видатковою накладною № 404 від 06.04.2017 р. на користь ФОП ОСОБА_1 до якої була виписана податкова накладна № 153 від 31.03.2017 р., за видатковою накладною № 544 від 05.04.2018 р. на користь ФОП ОСОБА_2 до якої була виписана податкова накладна № 68 від 04.04.2018 р. та видатковою накладною № 1345 від 20.08.2018 р. на користь ТОВ «Сокирянський машинобудівний завод» до якої була виписана податкова накладна № 96 від 13.08.2018 р., № 162 від 20.08.2018 р.
Розрахунки коригування складені у зв`язку з помилками в реквізитах заголовної частини податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як встановлено під час розгляду даної справи, це відбулося внаслідок того, що на дату оформлення цих податкових накладних позивач не мав інформацію про те що вказані покупці є платниками ПДВ, а саме покупці не повідомили, що вони є платниками ПДВ.
В подальшому, коли позивач дізнався про те що вказані особи є платниками ПДВ, то він склав розрахунки коригування до цих податкових накладних та виписав нові податкові накладні на ці самі господарські операції.
В розрахунках коригування та нових податкових накладних відомості про зміст, обсяг та суму господарських операцій співпадають, а в нових податкових накладних відомості про покупця відповідають відомостям вказаним у видаткових накладних.
На цей акт були подані заперечення вих.№286 від 19.12.2018 р.
змінив підстави для стягнення штрафу вказавши про порушення позивачем граничного терміну реєстрації розрахунків коригування встановлених абз. 14 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.
Відносно вказаних обставин під час розгляду справи відповідачем жодних належних обґрунтувань наведено не було.
Крім того, під час судового розгляду справи, відповідач не надав пояснення з проводу застосування до одного спірного розрахунку коригування, складеного в 2017 році приписів абз. 14 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, оскільки п.201.10 ст. 201 було доповнено новим абзацом Згідно із Законом України №2245-VIII від 07.12.2017 р., який набрав чинності 01.01.2018 р.
Суд звертає увагу, шо всі спірні розрахунки коригування до помилкових податкових накладних складені в електронному вигляді (електронні документи) шляхом підписання їх службовою особою позивача (головний бухгалтер) та печаткою з використанням електронного цифрового підпису та в такому вигляді направлені для реєстрації в ЄРПН що відповідачем по справі не заперечується.
Згідно п.201.10 ст. 201 ПК України граничний термін реєстрації 15.05.2017 р.
Згідно п.201.10 ст. 201 ПК України граничний термін реєстрації 15.06. 2018 р.
Згідно п.201.10 ст. 201 ПК України граничний термін реєстрації 15.10.2018 р.
Згідно п.201.10 ст. 201 ПК України граничний термін реєстрації на 15.10.2018 р.
Реєстрація розрахунків коригувань підтверджена належними доказами, які долучені до матеріалів справи.
З реєстру відправлених документів (скріншот) також вбачається дата створення спірних розрахунків коригування до податкових накладних якою за законодавством вважається дата та час підписання розрахунку коригування електронним цифровим підписом головного бухгалтера та печаткою.
Відповідно до п.120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації штрафу.
Відтак для стягнення цих штрафних санкцій спочатку необхідно встановити порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування для чого слід встановити дату від якої відраховується такий термін в залежності від форми в якій був складений розрахунок коригування та набрання ним статусу електронного документа.
Даною нормою не передбачена відповідальність за не реєстрацію нествореного (відсутнього) в даному випадку електронного документа (розрахунку коригування до податкової накладної).
Так, відповідно до Порядку оформлення податкової накладної затвердженим наказом Мінфіну України від 31.12.2015 р. № 1307 (в редакції яка була чинна на момент оформлення податкових накладних та спірних розрахунків коригування):
п.2 податкова накладна та додатки до неї складаються в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.
п.3 усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9-15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною па день такої реєстрації.
Платник податку має право зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, зазначеною у п. 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України та пункті 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569, або обчислену відповідно до пункту 200-1.9 статті 200-1 Податкового кодексу України.
п.20 усі податкові накладні скріплюються електронними цифровими підписами посадових осіб платника податку та електронним цифровим підписом (за наявності), що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця). Податкова накладна не скріплюється електронними цифровими підписами (печаткою) отримувача (покупця) товарів/послуг.
Накладання електронних цифрових підписів посадових осіб (печаток) платника податку здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
п.21 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.
Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту І цього Порядку.
Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку. передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.
У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.
У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення поміток, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані
Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.
Статтею 5 Закону України від 22 травня 2003 року №851-ІУ «Про електронні документи та електронний документообіг» (надалі - Закон №851) визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.
Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму.
Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.
Накладенням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. 2 ст. 6 Закону №851).
Таким чином до моменту створення електронного документа (в даному випадку розрахунку коригування до податкової накладної) відсутній обов`язок його реєстрації у ЄРПН, оскільки такий документ юридично відсутній.
Згідно реєстру електронних документів спірні розрахунки коригування підписані службовою особою позивача (головним бухгалтером) та печаткою підприємства, що підтверджується матеріалами справи, про що вказано судом вище.
Згідно з пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Оскільки зменшення суми компенсації вартості товару не відбувалося, а також через те, що приписи абзацу 14 пункту 201.10 ст. 201 ПК України в 2017 році не діяли, позивач оформив розрахунки коригування на неплатників податку.
Відносно даної обставини відповідачем жодних спростувань не наведено.
Окрім зазначеного, суд зазначає, що відповідачем не були дотримані наступні зміни податкового законодавства.
Згідно пункту 73 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України (в редакції Закону України від 16 січня 2020 року № 466-ІХ (набрав чинності 23.05.2020 р.) Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві, штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а такої податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", застосовуються в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень.
Проте, як було встановлено судом, відповідач двічі нарахував позивачу штрафні санкції за одні і ті самі порушення, сума яких є різною та перевищує законодавчо визначені розмірі застосування таких штрафних санкцій до платників податків. Крім того, складання повторного акту камеральної перевірки (проведення повторної перевірки) за тим самим фактом реєстрації тих самих розрахунків коригування до тих самих податкових накладних та відносно тих самих порушень чинним Податковим кодексом України не передбачено та суперечить ст. 19 Конституції України.
Решта доводів позивача висновків суду по суті справи не спростовують.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
При цьому, судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
За наведених обставин у сукупності, позов підлягає задоволенню.
У відповідності до ст. 139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, документально підтверджені судові витрати із сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241-246 КАС України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Спецстальтрейд" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити;
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Спецстальтрейд" документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова