Справа № 560/2623/20
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2020-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2623/20
УХВАЛА

19 серпня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І. розглянувши в письмовому провадженні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду по справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно - територіального об`єднання Національної гвардії України, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно - територіального об`єднання Національної гвардії України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 , середнього грошового забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 31 травня 2017 року по 22 січня 2020 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Західного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні - невиплату компенсації за невикористану додаткову відпустку передбачену п. 12 ч. 1 ст. 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" до дня фактичного розрахунку, а саме 22 січня 2020 року.

Ухвалою суду від 11.06.2020 відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 04.08.2020 позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання документально обґрунтованого пояснення щодо причин пропуску строку звернення до суду або заяви про поновлення цього строку.

18.08.2020 на адресу суду на виконання ухвали суду від 04.08.2020 надійшла заява позивача, в якій останній зазначив, що 23.04.2020 відповідачу позивачем була надіслана вимога щодо нарахування середнього заробітку за час затримки розрахунку. Згідно листа від 05.05.2020, який одержано позивачем 10.05.2020 року, останній дізнався про відмову у задоволенні заяви. 25.05.2020 направлено позов до суду. На переконання позивача, встановлений частиною 1 статті 233 Кодексу законів про працю України тримісячний строк звернення до суду з метою вирішення трудового спору і є тим іншим строком в розумінні частини 3 статті 122 КАС України, який слід застосовувати у спірних правовідносинах. Зазначає, що аналогічні висновки викладені й у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці". Так, у пункті 25 вказаної постанови зазначено, що непроведення розрахунку з працівником у день звільнення або, якщо в цей день він не був на роботі, наступного дня після його звернення з вимогою про розрахунок є підставою для застосування відповідальності, передбаченої статтею 117 Кодексу законів про працю України. У цьому разі перебіг тримісячного строку звернення до суду починається з наступного дня після проведення зазначених виплат незалежно від тривалості затримки розрахунку, та у постановах Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №813/1001/17, від 24 січня 2019 року у справі №802/28/16-а, від 09 серпня 2019 року у справі № 420/5793/18, від 04 грудня 2019 року у справі №815/2681/17, від 11 лютого 2020 року у справі №420/2934/19. З аналізу наведених норм слідує, що у правовідносинах, пов`язаних із затримкою виплати працівникові усіх сум при звільненні, застосовується тримісячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня фактичного розрахунку з працівником при звільненні. Проте вказаний строк мав закінчитись і закінчився 22.04.2020. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 4 травня 2020 року № 343) "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року Кабінет Міністрів України постановлено установити з 12 березня до 31 липня 2020 року на усій території України карантин. 30 березня 2020 року Верховною Радою України прийнято Закон "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким Розділ "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3, згідно з яким під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення короновірусної хвороби (COVID-19) строки, визначені статтями [...] 122, [...] цього Кодексу а також інші процесуальні строки щодо [...] строків звернення до адміністративного суду, [...] продовжуються на строк дії такого карантину. Відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Враховуючи викладене вказує, що ним не пропущено тримісячний строк звернення до адміністративного суду.

Дослідивши матеріали справи та вирішуючи питання щодо поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до ч.ч. 3 - 4 ст. 123 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - «КЗпП України») працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Конституційний Суд України в рішенні від 22 лютого 2012 року №4-рп/2012 щодо офіційного тлумачення положень статті 233 КЗпП України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 КЗпП України роз`яснив, що для звернення працівника до суду із заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

У цьому рішенні Конституційний Суд України також зазначив, що невиплата звільненому працівникові всіх сум, що належать йому від власника або уповноваженого ним органу, є триваючим правопорушенням, а отже, працівник може визначити остаточний обсяг своїх вимог лише на момент припинення такого правопорушення, яким є день фактичного розрахунку.

Отже, для встановлення початку перебігу тримісячного строку звернення працівника до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні визначальними є такі юридично значимі обставини, як невиплата належних працівникові сум при звільненні та факт проведення з ним остаточного розрахунку.

Судом встановлено, що відповідно до змісту позовної заяви та відзиву відповідача, доданих до них документів, фактичний розрахунок з позивачем проведено 22.01.2020, даний адміністративний позов до суду позивач подав 27.05.2020.

З матеріалів справи вбачається, що останній день для звернення до суду припадав на 22.05.2020.

Суд зазначає, що 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3 такого змісту:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями47,79,80,114,122,162,163,164,165,169,177,193,261,295,304,309,329,338,342,363цьогоКодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Зазначена норма КАС України була чинною на момент звернення позивача до суду із даною позовною заявою.

Таким чином, під час дії карантину строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, продовжуються на строк дії карантину.

Разом з цим, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 на усій території України з 12.03.2020 до 03.04.2020 встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215 назву і текст вказаної постанови викладено в новій редакції, зокрема, назву викладено в такій редакції: "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №239 внесено зміни до постанови від 11.03.2020 №211, якими продовжений період карантину до 24.04.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291 внесено зміни до постанови від 11.03.2020 №211 та продовжено карантин в Україні до 11.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 внесено зміни до постанови від 11.03.2020 №211 та продовжено карантин в Україні до 22.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 22 червня 2020 р. на території, зокрема, Дніпропетровської області із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року № 500 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" установлено продовжити на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 р. № 392 до 31 липня 2020 року.

Закінчення строку звернення до суду з позовом щодо визнання бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України протиправною та зобов`язання вчинити дії припадає на час дії карантину, введеного постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211.

На підставі вищевикладеного, суд визнає поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду із даним позовом, на підставі чого клопотання про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 122, 248, 256, пунктом 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно - територіального об`єднання Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Західного оперативно - територіального об`єднання Національної гвардії України надати до суду в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали:

- довідку із детальним розрахунком грошового забезпечення ОСОБА_1 за два останніх місяця роботи перед звільненням (із зазначенням кількості робочих та відпрацьованих днів у кожному місяці);

- довідку (із розрахунком) про середньоденний розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ;

- письмову інформацію про дату звільнення ОСОБА_1 та дати всіх виплат, проведених позивачу при звільненні або після звільнення з їх розшифровкою (сума, підстава, інше), та докази цього;

- довідку із письмовою інформацією про те, чи працював ОСОБА_1 в день звільнення (у разі, якщо позивач у цей день не працював - надати докази цього).

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя /підпис/ І.І. Тарновецький
Згідно з оригіналом Суддя І.І. Тарновецький