Справа № 420/772/20
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2020-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/772/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Самойлюк Г.П.

при секретарі: Казарян С.Б.

сторін:

позивач: не з`явився

відповідач: Ільченко А.О. (представник за довіреністю)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Дочірнього підприємства «Апарат правління» відкритого акціонерного товариства транспортного будівництва «Одестрансбуд» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, -

На підставі ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 20 серпня 2020 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (далі - Головне управління ДСНС України в Одеській області) до Дочірнього підприємства «Апарат правління» відкритого акціонерного товариства транспортного будівництва «Одестрансбуд» (далі - ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд" ), в якому позивач просить:

застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", ідентифікаційний код юридичної особи: 22448994, юридична адреса: 65026, Одеська обл., м. Одеса, площа Катерининська, 4,

- у спосіб: у вигляді повного зупинення експлуатації будівель дочірнього підприємства ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", за адресою: 65033, Одеська обл., м. Одеса, вул. Новікова, 12,

- у порядок: шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті перевірки №282 від 30.10.2019р., до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №282 від 30.10.2019р. за номерами: 1-41,43-51.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за наслідками проведення планової перевірки об`єкта відповідача встановлено порушення, які зафіксовано в акті перевірки № 282 від 30.10.2019р. При цьому зазначено, що порушення, відображені у пунктах 1-41, 43-51, є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, а також неможливість їх ефективної ліквідації та рятування людей. Будь-яких скарг під час проведення планового заходу чи заперечень на акт № 282 від 30.10.2019р., який вручено в.о начальника ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", не надходило. Позивач зазначив, що подальша робота ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд" з виявленими під час перевірки порушеннями створює реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей, а не усунення виявлених під час перевірки порушень впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що може спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки вливає на забезпечення безпеки експлуатації об`єкта, безпеки людей та відвідувачів відповідно з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі; на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захист від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації тощо.

Від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов від 05.03.2020р. (вх. № 10231/20), в якому в обґрунтування правової позиції зазначено, що у 2014р. будівлю гуртожитку за адресою: 65033, Одеська область, м. Одеса, вул. Новікова, 12, було передано на баланс ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд". Протягом тривалого часу відповідач неодноразово здійснював спроби привести внутрішні приміщення гуртожитку до вимог протипожежної безпеки для можливості евакуації мешканців у разі пожежі, надати вільний доступ пожежникам до запірної протипожежної та водопостачальної арматури. Проте мешканці гуртожитку, які мають незаконні підключення до електромереж будинку, чинили та продовжують чинити опір відповідачу при здійсненні ним заходів протипожежної безпеки, звертаються з необґрунтованими скаргами до правоохоронних органів, перешкоджають здійсненню будь-яких ремонтних робіт у приміщенні. Перекриття доступу до приміщень, в яких знаходяться вузли обліку води, запірного обладнання водопостачання будівлі обмежує можливість у разі пожежі надати доступ до води засобам протипожежного захисту. На вікна першого поверху гуртожитку мешканцями встановлено решітки, що перешкоджає у разі виникнення аварійних ситуацій терміново потрапити на вулицю, аварійний пожежний вихід перекрито та захаращено речами мешканців. На підтвердження вказаних обставин відповідач послався на судові рішення: апеляційного суду Одеської області від 20.06.2017р. у справі №521/1335/16-ц, Малиновського районного суду м. Одеси від 06.12.2018р. у справі 521/6536/16-ц, Господарського суду Одеської області від 06.11.2017р. у справі №916/2082/17. Відповідач вважає, що ним на теперішній час вжито усіх можливих заходів для усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної безпеки, техногенної безпеки, цивільного захисту у гуртожитку та у зв`язку з обставинами, що не залежать від відповідача, вимоги приписів та акту № 282 від 30.10.2020р., останній виконати неспроможний.

17.08.2020р. (вх. №ЕП/12603/20, № ЕП/12603/20) від представника відповідача надійшли письмові пояснення та клопотання, в яких останній зазначив, що мешканцями гуртожитку здійснюється самовільне встановлення бойлерів та підключення до мережі електропостачання, що зумовлює перевантаження лінії електропостачання та може спричинити виникнення пожежі. Відповідачем викликаються для демонтажу представники електропостачальної компанії, однак при відсутності останніх мешканці поновлюють незаконне підключення. Крім того, Другим Малиновським відділом державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа Малиновського районного суду м.Одеси, виданого 12.09.2019р. у справі №521/1335/16-ц, проте виконання рішення в частині зобов`язання демонтувати за власний рахунок незаконну забудову приміщення загального користування гуртожитку за адресою: м.Одеса, вул.Новікова, 12, унеможливлено в зв`язку з тим, що боржник ухиляється від виконання рішення суду.

Ухвалою суду від 06.02.2020 р. відкрито провадження по справі та визначено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 12.03.2020 р.

Ухвалою суду від 12.03.2020 р., яка занесена до протоколу засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 31.03.2020р.

Ухвалою суду від 31.03.2020р. за клопотанням відповідача зупинено провадження по справі до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою суду від 20.08.2020р., яка занесена до протоколу засідання, поновлено провадження у справі.

До судового засідання позивач явку представника не забезпечив, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином та завчасно. 20.08.2020р. (вх. № 32975/20) до суду надійшла заява представника позивача, в якій останній просив розглянути справу за його відсутності.

Представник відповідача позов не визнав, проте зазначив, що на теперішній час ним вжито усіх можливих заходів для усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, техногенної безпеки, цивільного захисту у гуртожитку, але у зв`язку з наявністю обставин, що не залежать від відповідача, виконати вимоги приписів та акту № 282 від 30.10.2020р. відповідач не має можливості.

Згідно ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи наведене, надання учасниками справи клопотань про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі письмовими доказами відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,-

ВСТАНОВИВ:

ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд" (; юридична адреса: 65026, Одеська обл., м. Одеса, площа. Катерининська, 4) здійснює господарську діяльність за такими видами: Код КВЕД 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання; Код КВЕД 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів. н. в. і. у.; Код КВЕД 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; Код КВЕД 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна; Код КВЕД 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; Код КВЕД 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; Код КВЕД 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; Код КВЕД 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний).

Судом встановлено, що відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Кодексу цивільного захисту України, на виконання наказу Головного управління ДСНС України в Одеській області № 509 від 18.12.2018 р., посвідчення на проведення перевірки № 106 від 30.09.2019р., у період з 17.10.2019 р. по 30.10.2019 р. посадовими особами Головного управління ДСНС України в Одеській області проведено планову перевірку ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", розташованого за адресою: 65033, Одеська область, м. Одеса, вул. Новікова, 12, щодо додержання та виконання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту території, будівель, приміщень та споруд тощо, за результатами якої складений акт №282 від 30.10.2019р. (а.с. 13-27), яким зафіксовано порушення приписів Кодексу цивільного захисту України №5403-VI (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014р., зареєстрованих у Міністерстві юстиції України від 05.03.2015р. за №252/26697 (далі - ППБУ) та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, нормам і правил у сфері пожежної, пожежної безпеки, зокрема:

1) пункти 2-4, 7, 8, 10 розділу ІІ ППБУ - на об`єкті відсутні розпорядчі документи та інформаційні покажчики з питань пожежної безпеки;

2) пункти 5, 6 розділу ІІ ППБУ - на об`єкті на видимих місцях відсутні плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;

3) пункт 9 розділу ІІ ППБУ - у будівництві та на виробництві застосовуються матеріали та речовини з невизначеними показниками щодо пожежної небезпеки;

4) пункт 11 розділу ІІ ППБУ - не забезпечено дотримання працівниками об`єкта встановленого протипожежного режиму;

5) абз. 1 пункт 1.1 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - під час експлуатації об`єктів зменшено мінімальні протипожежні відстані;

6) пункт 1.2 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - на території об`єкта допускається звалище горючих відходів;

7) пункт 1.3 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - захаращені автомобільні дороги, проїзди та проходи до будівель, споруд, пожежних водо джерел, відступи до зовнішніх стаціонарних пожежних драбин, пожежного інвентарю, обладнання та засобів пожежогасіння;

8) пункт 1.10 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - на території об`єкта не забезпечено освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання, входів до будинків та споруд;

9) пункт 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - керівник об`єкта, підприємства не забезпечив утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечив їх технічне обслуговування;

10) абз. 2 пункт 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах утримуються у несправному стані. Встановлено, що будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню;

11) абз. 1 пункт 2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

12) пункти 2.11, 2.13 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - підвальні та цокольні поверхи не утримуються відповідно до вимог пожежної безпеки;

13) абз. 1 пункт 2.12 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) використовуються не за призначенням, виробничі і складські дільниці в них розміщуються, сторонніми предметами їх засмічено та захаращено;

14) пункт 2.15 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот утримуються несправними, не пофарбованими;

15) пункт 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, грат, вони не розкриваються, не розсуваються та не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати зачинені;

16) пункт 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель виконано з матеріалів, пожежна небезпека яких нижча, ніж : Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 та більше осіб;

17) пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - кількість та розміри евакуаційних виходів з приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій зменшено, будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки застосовуються, інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормативною вимогою змінено;

18) пункт 2.26 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у приміщенні, яке має один евакуаційний вихід, одночасно розміщено (перебуває) більше 50 осіб;

19) пункт 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - двері на шляхах евакуації відчиняються не в напрямку виходу з будівель (приміщень);

20) пункт 2.28 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - килими, килимові доріжки й інше покриття підлоги з одночасним перебуванням 5- і більше осіб, у коридорах, на сходових клітках до підлоги не кріпляться і небезпечні щодо токсичності продуктів горіння. Мають димоутворювальну здатність та не відповідають групам поширення полум`я РП1, РП2 ;

21) пункт 2.29 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - сходові марші і площадки не мають справні огорожі із поручнями, котрі зменшують ширину сходових маршів і площадок;

22) пункт 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебуванням в будинку людей;

23) пункт 1.2 глави 1 розділу IV ППБУ- електричні машини, апарати, обладнання, електропроводи та кабелі за виконанням та ступенем захисту не відповідають класу зони згідно з ПУЕ, не мають апаратуру захисту від струмів короткого замикання та інших аварійних режимів;

24) пункт 1.4 глави 1 розділу IV ППБУ - плавкі вставки запобіжників не калібровані із зазначенням на клеймі номінального струму вставки (клеймо ставиться заводом-виготовлювачем або електротехнічною лабораторією). Застосовуються саморобні некалібровані плавкі вставки;

25) пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

26) пункт 1.7 глави 1 розділу IV ППБУ - в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;

27) пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ - влаштовані та експлуатуються тимчасові електромережі;

28) пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ - відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів менше 1 метра;

29) пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ - електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи (конструкції);

30) пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ - замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не проводиться 1 раз на 2 роки;

31) пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірка не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

32) пункт 2.8 глави 2 розділу IV - на горищах усі димові труби і стіни, в яких проходять димові канали, не відштукатурені та не побілені;

33) пункт 2.9 глави 2 розділу IV ППБУ - димові труби будинків з покрівлями з горючих матеріалів не обладнані іскрогасниками;

34) пункти 3.1-3.5 глави 3 розділу IV ППБУ - системи централізованого водовідведення (каналізація) не відповідають та не експлуатуються відповідно до вимог пожежної безпеки;

35) абзац другий пункту 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ - лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;

36) абзац четвертий пункту 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ - зовнішній простір та стіни будинків навколо кондиціонерів від гілок дерев, витких рослин та інших предметів і конструкцій із горючих матеріалів у радіусі не менше ніж 1,5 метра не розчищено;

37) пункти 4.1-4.3 глави 4 розділу IV ППБУ - газове обладнання не відповідає вимогам пожежної безпеки;

38) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - будинки, приміщення та споруди не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

39) пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ - не проводиться підтримання експлуатаційної придатності СПЗ відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системні протипожежного захисту»;

40) підпункт 1 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - внутрішні пожежні кран-комплекти не установлено в доступних місцях;

41) підпункт 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - кожен пожежний кран-комплект не укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля;

42) підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - пожежні кран-комплекти не розміщуються у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання, і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

43) підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - не проводиться технічне обслуговування і перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів;

44) пункт 3.2 глави 3 розділу V ППБУ - пожежна техніка, у тому числі пожежне обладнання, інвентар та інструмент використовується для господарських, виробничих та інших потреб, не пов`язаних з пожежогасінням або навчанням протипожежних формувань;

45) пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - територія підприємства (гуртожитку) не забезпечено первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;

46) пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ - для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств не встановлено спеціальні пожежні щити (стенди);

47) пункт 3.15 глави 3 розділу V ППБУ - вогнегасники не встановлено в легкодоступних та видних місцях, а також у пожежонебезпечних місцях, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі. При цьому не забезпечено їх захист від потрапляння прямих сонячних променів та дії опалювальних та нагрівних приладів;

48) пункт 3.17 глави 3 розділу V ППБУ - не здійснюється технічне обслуговування вогнегасників;

49) пункти 1.1-1.5 глави 1 розділу VII ППБУ - зварювальні та інші вогневі роботи не проводяться відповідно до вимог пожежної безпеки;

50) пункти 2.1-2.27 глави 2 розділу VII ППБУ - фарбувальні роботи не проводяться відповідно до вимог пожежної безпеки;

51) пункти 3.1-3.9 глави 3 розділу VII ППБУ - робота з мастиками, клеями та іншими подібними горючими речовинами й матеріалами не проводиться відповідно до вимог пожежної безпеки.

Акт перевірки № 282 від 30.10.2019р. вручено в.о начальника ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд" 30.10.2019р., про що свідчить особистий підпис останнього (а.с. 27).

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При вирішенні спору суд керувався критеріями, закріпленими у ч.2 ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта.

Таким чином, суд з`ясовує, чи використане повноваження, надане суб`єкту владних повноважень, з належною метою; обґрунтовано, тобто вчинено через вмотивовані дії; безсторонньо, тобто без проявлення неупередженості до особи, стосовно якої вчиняється дія; добросовісно, тобто щиро, правдиво, чесно; розсудливо, тобто доцільно з точки зору законів логіки і загальноприйнятих моральних стандартів; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, тобто з рівним ставленням до осіб; пропорційно та адекватно; досягнення розумного балансу між публічними інтересами та інтересами конкретної особи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України № 877-V від 05.04.2007 р. "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно абзацу 1 ч. 5 ст.4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною 7 ст. 7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

За приписами ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтею 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складання актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до Указу Президента України №20/2013 від 16 січня 2013 року «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій», Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями ДСНС України є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Крім цього, у відповідності до п.3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1052 від 16 грудня 2015 року, основними завданнями ДСНС України є, зокрема: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; внесення на розгляд Міністра внутрішніх справ пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах; реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Враховуючи зазначене, Головне управління ДСНС України в Одеській області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно ч.3 ст.55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (п. 33 ч.1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до п.43 ч.1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно з п. 26 ч.1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Таким чином, в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Згідно ч.ч.1-3 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Відповідно до ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставами для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з системного аналізу вищенаведених норм, суд дійшов висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДСНС України в Одеській області було проведено планову перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд". За результатом проведеної перевірки виявлено численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.

Суд не бере до уваги посилання представника відповідача на ті обставини, що ним на теперішній час вжито усіх можливих заходів для усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної безпеки, техногенної безпеки, цивільного захисту у гуртожитку, оскільки такі твердження не підтверджено належними та допустимими доказами. Факт усунення порушень має підтверджуватися відповідним актом, складеним уповноваженим органом контролюючого органу.

Положеннями абз. 1 ч.1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" передбачено, що підставою для здійснення позапланових заходів може бути подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням. Отже, керівництво відповідача повинно після усунення всіх порушень звернутись до позивача з клопотанням про проведення повторної перевірки для підтвердження факту виконання усіх приписів щодо додержання законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Абзацом 3 ч.1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" передбачено, що підставою для здійснення позапланових заходів також може бути перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Так, в розумінні ст.ст.73, 74 КАС України належними та допустимими доказами усунення порушень у сфері пожежної і техногенної безпеки є виключно матеріали проведених органом управління в порядку Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" та Кодексу цивільного захисту України, позапланових заходів нагляду (контролю).

Вирішуючи спір, суд враховує, що виявлені під час планового заходу порушення, зазначені у пунктах 1-41, 43-51 Акту № 282 від 30.10.2019р., є такими, що впливають на ризи виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, а відповідачем їх наявність не спростована, не надано доказів усунення виявлених порушень. При цьому метою адміністративного позову є превентивна міра, усунення умов, які несуть ризик спричинення шкоди людям.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

При цьому, суд зазначає, що надані представником відповідача на підтвердження здійснення організаційно-практичних заходів щодо усунення порушень у сфері пожежної безпеки, виявлених плановою перевіркою та досліджені судом докази (судові рішення та приписи)(а.с. 66-105) не спростовують факт того, що порушення, виявлені за результатами проведення вищезазначеної перевірки, які створюють реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей, відповідачем не усунуто у повному обсязі.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Отже, саме людина, її життя і здоров`я, зокрема визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров`я умовами праці.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушуватиме конституційно закріплені права людей.

Крім того, дії відповідача щодо усунення порушень, зазначених в акті № 282 від 30.10.2019р., з урахуванням положень ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що право кожного на життя охороняється законом та обов`язок захищати право на життя за ст. 2 цієї Конвенції визначається у поєднанні із загальним обов`язком держави за ст. 1 Конвенції, яка визначає гарантування кожному, хто перебуває під юрисдикцією, права і свободи, визначені в Конвенції, не є пропорційними відносно шкоди, яка може настати в майбутньому для осіб, які мешкають у гуртожитку, та відносно мети з охорони здоров`я та життя громадян. При цьому, суд вважає необхідним зазначити, що звернення відповідача до судів з відповідними позовами, наведені суду, які за наміром покликані забезпечити експлуатацію будівель дочірнього підприємства ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", не дають можливості суду дійти висновку відносно того, що існуюча загроза життю та здоров`ю людей може бути усунута в інший спосіб, ніж ліквідація передумов цих шкідливих наслідків шляхом застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у спосіб, який просить позивач до повного усунення виявлених під час перевірки недоліків.

З огляду на викладене, суд враховує приписи ст. 3 Конституції України, яка визначає, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю і вважає що позовні вимоги позивача щодо застосування до позивача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є законними, обґрунтованими та відповідають легітимній меті, а отже, підлягають задоволенню.

З урахування наведеного, беручи до уваги наявність загрози життю та/або здоров`ю людей, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд вважає за необхідне застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд".

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (65091, м. Одеса, вул. Прохорівська, буд. 6; ) до Дочірнього підприємства «Апарат правління» відкритого акціонерного товариства транспортного будівництва «Одестрансбуд» (6526, м. Одеса, площа Катериненська, 4; ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель,- задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", ідентифікаційний код юридичної особи: 22448994, юридична адреса: 65026, Одеська обл., м. Одеса, площа Катерининська, 4, у вигляді повного зупинення експлуатації будівель дочірнього підприємства ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", за адресою: 65033, Одеська обл., м. Одеса, вул. Новікова, 12, шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель ДП "Апарат правління" ВАТ "Одестрансбуд", від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків, зазначених в акті перевірки №282 від 30.10.2019р., до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №282 від 30.10.2019р. за номерами: 1-41,43-51.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до п.15.5 ч.1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України через Одеський окружний адміністративний суд до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 21.08.2020р.

Суддя: Г.П. Самойлюк

.