Справа № 640/15808/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Сорочка Є.О.

За участю секретаря: Кондрат Л.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвокатського бюро «Стригун та Партнери» на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 березня 2020 року, суддя Пащенко К.С., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міжрегіонального управління національного агенства України з питань державної служби у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаських областях про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міжрегіонального управління національного агенства України з питань державної служби у м. Києві, Чернігівській та Черкаських областях про визнання протиправним висновку за результатами службового розслідування стосовно начальника Головного управління Держпрожспоживслужби у м. Києві, ОСОБА_2 , складеного 24.07.2019 року; про зобов`язання Міжрегіонального управління національного агенства України з питань державної служби у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаських областях повторно розглянути скаргу від 19.06.2019 року та провести службове розслідування належним чином.

Позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що відповідачем проведено службову перевірку та складено негативний висновок відносно нього безпідставно і такий висновок є протиправним, упередженим та необ`єктивним.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 березня 2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, представник позивача ОСОБА_1 - адвокатське бюро «Стригун та партнери» звернувся з апеляційною скаргою (за підписом керуючого партнера адвокатського бюро «Стригун та Партнери» адвоката М.А. Стригун), в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В апеляційній скарзі представник позивача просив розглядати справу за участю його представника.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено наступні обставини.

19.06.2019 Перший заступник начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві ОСОБА_1 подав до Міжрегіонального управління національного агенства України з питань державної служби у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях скаргу про порушення керівником прав державного службовця та створення перешкод у їх реалізації, у якій просив провести службове розслідування стосовно Начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві ОСОБА_2 .

Листом від 23.07.2019 року № 428/ТО04041-19 Міжрегіональне управління НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях повідомило Овчаренка О.М. про те, що було проведено службове розслідування та за його результатами було складено висновок.

Не погоджуючись із висновками Міжрегіонального управління НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях, викладеними у висновку від 23.07.2019 року, позивач звернувся з позовом до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Основні принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено Законом України "Про державну службу".

Стаття 7 Закону України "Про державну службу" визначає основні права державного службовця визначені, зокрема, державний службовець має право на: 1) повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) чітке визначення посадових обов`язків; 3) належні для роботи умови служби та їх матеріально-технічне забезпечення; 4) оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби та рангу; 5) відпустки, соціальне та пенсійне забезпечення відповідно до закону; 6) професійне навчання, зокрема за державні кошти, відповідно до потреб державного органу; 7) просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків; 8) участь у професійних спілках з метою захисту своїх прав та інтересів; 9) участь у діяльності об`єднань громадян, крім політичних партій у випадках, передбачених цим Законом; 10) оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності; 11) захист від незаконного переслідування з боку державних органів та їх посадових осіб у разі повідомлення про факти порушення вимог цього Закону; 12) отримання від державних органів, підприємств, установ та організацій, органів місцевого самоврядування необхідної інформації з питань, що належать до його повноважень, у випадках, встановлених законом; 13) безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності; 14) проведення службового розслідування за його вимогою з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Державні службовці також реалізують інші права, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

За приписами ч. 6 ст. 11 Закону України "Про державну службу" якщо права державного службовця, встановлені цим Законом, порушені керівником державної служби чи державним службовцем вищого органу або якщо ці особи створили перешкоди в реалізації прав державного службовця, він може подати скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації безпосередньо до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України "Про державну службу" центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, за фактом подання скарги ініціює та проводить службове розслідування в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою перевірки фактів, викладених у скарзі.

У разі виявлення порушень прав державного службовця або створення перешкод у їх реалізації винні у порушенні посадові особи повинні бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Порушені права державного службовця підлягають безумовному поновленню, а перешкоди в реалізації цих прав - усуненню.

Відповідно до п. 1 Положення про Національне агенство України з питань державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 500, Національне агентство України з питань державної служби (НАДС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, здійснює функціональне управління державною службою в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті).

Пунктами 3 та 4 Положення про Національне агенство України з питань державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 500, визначено завдання та повноваження НАДС, які відповідно до п. 7 цього Положення здійснює безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до п. 1 Положення про міжрегіональні управління Національного агентства України з питань державної служби в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Національного агенства України з питань державної служби від 21.05.2015 року № 98, міжрегіональні управління Національного агентства України з питань державної служби в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі підпорядковуються Національному агентству України з питань державної служби та є його територіальними органами.

Таким чином, Міжрегіональне управління Національного агентства України з питань державної служби у місті Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях підпорядковується Національному агентству України з питань державної служби та є його територіальним органом.

Відповідно до пп. пп. 4, 6 п. 4 Положення про міжрегіональні управління Національного агентства України з питань державної служби в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Національного агентства України з питань державної служби від 21.05.2015 року № 98, управління відповідно до покладених на них завдань здійснюють контроль за додержанням визначених законодавством про державну службу умов реалізації громадянами права на державну службу на відповідній території; проводять в установленому порядку службові розслідування з питань дотримання державними службовцями вимог Закону України "Про державну службу" та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу Нацдержслужбою або її територіальним органом за фактом подання скарги державного службовця у разі порушення його прав, встановлених Законом України "Про державну службу", або створення перешкод у реалізації таких прав з метою перевірки фактів, зазначених у скарзі, встановлено Порядком проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393.

Відповідно до п. 4 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, за фактом подання скарги державного службовця проводиться службове розслідування з підстав, передбачених пунктом 1 цього Порядку: Нацдержслужбою - в державних органах, юрисдикція яких поширюється на всю територію України; територіальним органом Нацдержслужби - в державних органах, юрисдикція яких поширюється на територію однієї або кількох областей, мм. Києва і Севастополя, одного або кількох районів, міст обласного значення.

У даному випадку, службове розслідування проводилось в Головному управлінні Держпродспоживслужби м. Києва стосовно її начальника.

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Держпродспоживслужби у м. Києві, затвердженого наказом Держпродспоживслужби від 22.05.2019 року № 468, повноваження Головного управління поширюються на територію міста Києва, а отже Міжрегіональне управління НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях є уповноваженим територіальним органом НАДС України щодо проведення службового розслідування у Головному управлінні Держпродспоживслужби в м. Києві за фактом подання скарги державного службовця.

Відповідно до п. 8 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 № 393, уповноважений орган протягом трьох робочих днів з дати надходження скарги державного службовця приймає рішення про проведення службового розслідування або відмову в розгляді скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав скаргу ОСОБА_1 19.06.2019 року за вх. № 20.

24.06.2019 року Міжрегіональним управлінням НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях було прийнято наказ № 29 н/оз "Про проведення службового розслідування", яким наказано провести службове розслідування у строк з 24.06.2019 року по 23.07.2019 року та скласти висновок за його результатами.

День подачі скарги - 19.06.2019 року. Відрахування строку на прийняття рішення про проведення службового розслідування починається з 20.06.2019 року та закінчується 24.06.2019 року (22.06.2019 та 23.06.2019 до обрахунку не беруться, оскільки є вихідними днями). Отже, рішення про проведення службового розслідування, прийняте у формі наказу Міжрегіонального управління НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях № 29 н/оз від 24.06.2019 року вчинене у рамках встановленого строку.

Відповідно до п. 7 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, строк проведення службового розслідування становить не більш як один місяць.

Як вбачається із наказу Міжрегіонального управління НАДС у м. Києві, Київській, Чернігівській та Черкаській областях № 29 н/оз від 24.06.2019 року, строк проведення службового розслідування складає 1 місяць. Висновок за результатами проведеного службового розслідування також прийнято у межах встановленого місячного строку, а саме 23.07.2019 року.

Пунктом 10 Порядку визначено, що проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, рішення про проведення службового розслідування оформляється наказом уповноваженого органу, копія якого надсилається суб`єктові призначення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування.

Відповідно до п. 11 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, у наказі про проведення службового розслідування зазначається: підстава для проведення службового розслідування; предмет службового розслідування; прізвище, ім`я та по батькові, найменування посади державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування; дата початку та закінчення службового розслідування; склад комісії з проведення службового розслідування із зазначенням її голови.

Згідно з п. 12 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, комісія з проведення службового розслідування утворюється у складі не менше трьох осіб.

Судом першої інстанції встановлено, що наказ містить всі обов`язкові реквізити.

Відповідно до п. 22 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 № 393, за результатами службового розслідування складається висновок щодо його проведення, в якому зазначаються: 1) прізвище, ім`я та по батькові, найменування посади, рік народження, освіта, стаж державної служби державного службовця, стосовно якого проводилося службове розслідування; 2) факти, які стали підставою для проведення службового розслідування; 3) обставини і причини вчинення дії або бездіяльності; 4) заяви, клопотання, пояснення, а також зауваження державного службовця, стосовно якого проводилося службове розслідування, подані під час проведення службового розслідування, обґрунтована інформація про їх задоволення чи відхилення; 5) дані про наявність або відсутність у діях державного службовця, стосовно якого проводилося службове розслідування, дисциплінарного проступку та підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності; 6) обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність державного службовця, стосовно якого проводилося службове розслідування; 7) вимога щодо безумовного поновлення порушених прав державного службовця, встановлених Законом, або усунення перешкод у їх реалізації.

Згідно з до п. 23 Порядку проведення службового розслідування Національним агентством з питань державної служби або його територіальними органами стосовно керівника державної служби в державному органі чи державного службовця вищого органу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2016 року № 393, висновок щодо проведення службового розслідування підписується членами комісії з його проведення та надається для ознайомлення державному службовцеві, стосовно якого проводилося службове розслідування.

Ознайомлення державного службовця, стосовно якого проводилося службове розслідування, з висновком щодо його проведення здійснюється протягом одного робочого дня після підписання зазначеного висновку членами комісії з проведення службового розслідування у присутності не менше 50 відсотків її складу.

Державний службовець, стосовно якого проводилося службове розслідування, підписує висновок щодо його проведення, а у разі відмови від його підписання члени комісії з проведення службового розслідування складають відповідний акт, який додається до висновку та є його невід`ємною частиною.

Під час ознайомлення з висновком щодо проведення службового розслідування державний службовець, стосовно якого проводилося службове розслідування, може висловити до нього свої письмові зауваження, які додаються до висновку та є його невід`ємною частиною.

Як убачається з висновку за результатами службового розслідування стосовно начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві ОСОБА_2 , останній складений 23.07.2019 року, підписаний усіма членами комісії з проведення службового розслідування ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ). ОСОБА_2 підписав висновок без зауважень на наступний день після його винесення, тобто 24.07.2019 року.

Отже, судом вірно встановлено, що в частині оформлення висновку, його реквізитів, строків підписання та ознайомлення з його текстом особи, стосовно якої проводилось службове розслідування, суд не вбачає порушень, які б слугували підставою для скасування такого висновку.

Що стосується інших доводів позивача, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 44 Закону України "Про державну службу" результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності.

Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640 було затверджено Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, яким визначено процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "А", "Б" і "В".

Відповідно до п. 8 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Згідно з п. 28 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Завдання і ключові показники оформляються згідно з додатком 6 і зберігаються в особовій справі державного службовця, а копії залишаються у державного службовця та його безпосереднього керівника.

За приписами п. 29 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються такими особами, зокрема, державним службовцям, які обіймають посади заступників керівників територіальних органів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади; заступників керівників структурних підрозділів місцевих держадміністрацій із статусом юридичної особи публічного права, - керівником державної служби.

Відповідно до п. 30 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, завдання і ключові показники визначаються з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

Згідно з п. 33 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", зазначає результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за формою згідно з додатком 7 в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

За результатами оцінювання виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що виставляється з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з додатком 4.

Відповідно до п. 37 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання відповідно до цього Типового порядку.

Згідно з п. 39 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, нові завдання і ключові показники для державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", визначаються відповідно до пунктів 28 - 30 цього Типового порядку протягом п`яти робочих днів з дня ознайомлення такого державного службовця з висновком щодо результатів оцінювання його службової діяльності, що містить негативну оцінку.

Безпосереднім керівником позивача є начальник Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві Рубан О.М., тому відповідно до норм, що викладені вище, оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 правомірно проводилось начальником Головного управління Рубаном О.М.

Згідно наказу Держпродспоживслужби України від 22.12.2018 року № 548-к "Про затвердження результатів оцінювання службової діяльності першого заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві" затверджено висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 та призначено останньому повторне оцінювання результатів службової діяльності у період з 03.06.2019 року по 07.06.2019 року.

На виконання вказаного наказу начальником Головного управління Держпродспоживслужби у м. Києві Рубаном О.М. було погоджено 3 завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності, а саме:

1) Забезпечити контроль за ефективністю, якістю та відповідністю заходів державного контролю поставленим цілям відповідно до вимог законодавства:

1.1) Підвищити результативність заходів державного контролю, вживати заходів реагування у всіх випадках виявлення порушень вимог законодавства у визначених сферах - до 01.06.2019;

1.2) Забезпечити належний контроль за виконанням приписів, розпоряджень про усунення порушень вимог законодавства - до 01.06.2019;

1.3) Забезпечити дотримання термінів підготовки дозвільних документів відповідно до вимог законодавства - до 01.06.2019;

2) Організувати розгляд звернень громадян у визначених сферах:

2.1) Забезпечити кваліфікований об`єктивний всебічний неупереджений розгляд звернень громадян за відповідними напрямками роботи - до 01.06.2019;

2.2) Забезпечити належний контроль за дотриманням термінів розгляду звернень громадян спеціалістами підпорядкованих структурних підрозділів - до 01.06.2019;

3) Забезпечити аналіз діяльності підпорядкованих структурних підрозділів та результативності у тому числі визначення ризиків виникнення шкідливого впливу на здоров`я людини:

3.1) Провести аналіз результатів лабораторних та інструментальних досліджень в сферах безпечності харчових продуктів та санітарного законодавства за 2018 рік - лютий 2019 року;

3.2) Забезпечити контроль за підготовкою актів категоризації потужностей на підставі відомостей державних реєстрів - до 01.06.2019.

Надаючи оцінку доводам позивача про те, що встановлені позивачу завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності не відповідають визначеним вимогам, зокрема, встановлені завдання і ключові показники не конкретизовані, не піддаються вимірюванню у кількісному та/або якісному вираженні, що проігноровано відповідачем у висновку та, що в порушення норм законодавства України комісія не керувалась Методичними рекомендаціями щодо оцінювання та Методичними рекомендаціями щодо завдань колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 3 розділу І Методичних рекомендацій щодо визначення результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 29.08.2018 року № 208-18, ці Методичні рекомендації пропонується застосовувати під час складання звітів, заповнення висновків, оціночної співбесіди, визначення та затвердження результатів оцінювання державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Зазначені Методичні рекомендації мають виключно рекомендаційний характер, а їх не застосування як при формулюванні завдань та ключових показників, так і при службовому розслідуванні щодо фактів неправомірного оцінювання державних службовців, не передбачено.

Натомість, конструкція норми п. 28 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, відповідно до якої завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні, не передбачає, щоб завдання і ключові показники одночасно вимірювалися і в кількісному, і в якісному вираженні. Як вбачається з вказаної норми, завдання і ключові показники повинні вимірюватися або в кількісному вираженні, або в якісному, проте, вимір в обох показниках одночасно можливий, але не обов`язковий.

Суд першої інстанції вірно не взяв до уваги доводи позивача в цій частині, оскільки він посилається на акт, який не має імперативного характеру для керівника позивача при формулюванні завдань, натомість Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, який, в свою чергу, є обов`язковим для використання керівником позивача, передбачено протилежне.

Аналізуючи сутність завдань, які були поставленні ОСОБА_1 , суд вважає, що якісні показники були дотримані, оскільки завдання полягали у забезпеченні, зокрема, якості заходів державного контролю, організації кваліфікованого розгляду звернень громадян, проведенні аналізу результативності лабораторних та інструментальних досліджень тощо.

Позивачем у довідці зазначено, що результативність заходів державного контролю підвищено, у всіх випадках виявлених порушень застосовано заходи реагування, спеціалістами проведено 399 перевірок за 5 місяців 2019 року (у сфері безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини), 364 перевірки та 127 комісійних перевірок за 5 місяців 2019 року (у сфері санітарного законодавства).

Окрім того, ОСОБА_1 зазначає, що забезпечено належний контроль за виконанням приписів, розпоряджень про усунення порушень вимог законодавства: спеціалістами Управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини складено 243 приписи за 5 місяців 2019 року, 22 протоколи, 31 постанова про сплату штрафу; спеціалістами Управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства складено 43 приписи за 5 місяців 2019 року.

Проте, зазначена інформація не підтверджена начальником Управління аналітично-організаційного забезпечення.

У довідці на виконання доручення ОСОБА_2 вказано, що станом на 01.06.2019 кількість вжитих заходів реагування така: у сфері безпечності харчових продуктів - 271 припис (проведені позапланові заходи - 30, кількість приписів із завершеним терміном виконання, перевірка яких не проведена - 160, кількість приписів із незавершеним терміном виконання - 81); у сфері санітарії - 118 приписів (проведені позапланові заходи - 0, кількість приписів із завершеним терміном виконання, перевірка яких не проведена - 40, кількість приписів із незавершеним терміном виконання - 78). Також винесено 25 рішень про тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів, 32 рішення про знищення, відкликання та/або вилучення з обігу харчових продуктів.

З таких даних вбачається, що ОСОБА_1 за період виконання завдання із загальної кількості приписів у сфері безпечності харчових продуктів із завершеним терміном виконання (190) перевірено лише 30, що складає 15,8%, а у сфері санітарного законодавства - 0%. З 32 рішень про знищення, відкликання та/або вилучення з обігу харчових продуктів не проконтрольоване жодне.

Щодо забезпечення дотримання термінів підготовки дозвільних документів, то за період з 02.01.2019 року по 31.05.2019 року порушено терміни надання 36 адміністративних послуг (2,5% від загальної кількості).

Відповідно до висновку про результати оцінювання за перше завдання позивачем отримано 3 бали із наступним обґрунтуванням "завдання виконано, однак, не досягнуто в повній мірі ефективності, результативності проведених заходів".

Проте, ні в скарзі до відповідача, ні в адміністративному позові, позивач не зазначив зауважень щодо виставлення балів за виконані завдання. Тому, враховуючи викладене вище, суд погоджується з висновками комісії з проведення службового розслідування, що наявні матеріали свідчать про те, що ОСОБА_1 формально виконав завдання, не володів достовірною інформацією, не забезпечив контроль за виконанням приписів тощо.

Щодо виконання позивачем другого завдання

У довідці позивач зазначив, що за 5 місяців 2019 року надійшло 179 звернень громадян, визнано обґрунтованими 109, безпідставними 70, 13 направлено за належністю.

Окрім того, по 2 пункту не зазначено більше ніякої інформації, з якої можна робити висновки про результативність, ефективність та якість службової діяльності позивача по 2 завданню.

Як вбачається із довідки начальника відділу розгляду звернень громадян та доступу до публічної інформації, за період з 01.012019 року по 31.05.2019 року відділом розгляду звернень громадян та доступу до публічної інформації зареєстровано та направлено на розгляд до відповідних структурних підрозділів наступну кількість звернень громадян: до Управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини - 179 (з них 118 розглянуто у встановлений термін, а 52 - з порушенням термінів (30,6%)); до Управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства - 347 (з них розглянуто у визначений термін 238, з порушенням термінів - 82 (25,6%)).

Відповідно до висновку щодо результатів службової діяльності ОСОБА_1 , за виконання другого завдання йому виставлено 2 бали із обґрунтуванням "завдання виконано частково з порушенням строків виконання".

Суд зазначає, що позивач, виконуючи обов`язки першого заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, не забезпечив належний контроль за дотриманням термінів розгляду звернень громадян спеціалістами підпорядкованих структурних підрозділів.

Щодо виконання ОСОБА_1 третього завдання.

У довідці про виконання ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності позивач зазначає, що під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) проводився відбір зразків продукції, сировини та змиви для проведення лабораторних досліджень (всього відборів у 2018 році - у 644 випадках, відібрано 3 113 зразків, проведено 16 703 дослідження). Також позивач зазначає, що ним забезпечено контроль за підготовкою актів категоризації потужностей на підставі відомостей державних реєстрів.

ОСОБА_2 щодо виконання позивачем 3 завдання зазначив, що у довідці зазначено лише кількість проведених відборів зразків продукції, лабораторних досліджень та їх результатів, проте відсутня інформація щодо відшкодування витрат операторами ринку у разі порушення параметрів безпечності харчової продукції, тобто аналіз результатів лабораторних та інструментальних досліджень проведено позивачем формально.

Як убачається із аналізу підготовки актів категоризації потужностей, підготовленого начальником Управління правового забезпечення, начальником відділу претензійно-позовної роботи та головним спеціалістом з внутрішнього аудиту, за період з 02.01.2019 рок по 31.05.2019 року зареєстровано 1 479 потужностей операторів ринку, проте тільки на актах категоризації №№ 415-691 наявні підписи державних інспекторів, які складали акти (це 276 актів - 18,7%). Натомість, всі інші акти складені в електронній формі та, відповідно, без підписів і номерів.

За виконання вказаного завдання позивачу проставлено 2 бали із обґрунтуванням "завдання виконано формально, з порушенням строків виконання".

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 датовано 13.06.2019 року.

Відповідно до абз. абз. 3, 4 п. 33 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, безпосередній керівник ознайомлює відповідного державного службовця з такими результатами у порядку, визначеному Законом України "Про державну службу", після цього передає службі управління персоналом висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", з підписом керівника структурного підрозділу та відміткою про ознайомлення відповідного державного службовця.

У разі неможливості ознайомлення державного службовця з результатами оцінювання у зв`язку з його відсутністю безпосередній керівник передає службі управління персоналом висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", для ознайомлення такого державного службовця у строк, визначений законом.

13.06.2019 року листом за вих. № 12.0/10994 начальнику Управління кадрового забезпечення Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів було направлено висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності, в якому повідомлено, що оцінювання відбулося без оціночної співбесіди, оскільки ОСОБА_1 перебував на лікарняному.

Відповідно до п. 10 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, оцінювання проводиться поетапно: визначення та перегляд завдань і ключових показників; оціночна співбесіда (крім випадків, передбачених цим Типовим порядком); визначення результатів оцінювання та їх затвердження.

Відповідно до п. 32 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, оціночна співбесіда проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (за наявності) на основі пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників або його письмового звіту, що подається у довільній формі. Під час оціночної співбесіди визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

У разі коли у визначений строк проведення оцінювання державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", відсутній на роботі, оцінювання проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (за наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк або у разі відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою оціночна співбесіда та визначення результатів оцінювання проводяться раніше.

12.06.2019 року листом № 12.0/10960 ОСОБА_1 надіслано запрошення на оціночну співбесіду, яка відбудеться 12.06.2019 року (докази надіслання або вручення відсутні).

13.06.2019 року об 11:00 листом № 2.0/10991 ОСОБА_1 надіслано запрошення на оціночну співбесіду, яка відбудеться 13.06.2019 року (відправка на робочу електронну пошту).

Згідно з листком непрацездатності серії АДХ № 169954 ОСОБА_1 з 13.06.2019 року перебував на лікарняному.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 13.06.2019 року (у день проведення оціночної співбесіди) перебував на лікарняному, що належним чином підтверджено, то оцінювання відбулося без оціночної співбесіди, що являється допустимим в силу норм абз. 2 п. 32 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640.

Щодо строків ознайомлення позивача з висновком.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 Закону України "Про державну службу" державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок стосовно результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Перебіг строку на ознайомлення ОСОБА_1 почався 14.06.2019 і закінчився 16.06.2019 року.

З матеріалів справи вбачається, що 14.06.2019 ОСОБА_1 було направлено копію висновку двома рекомендованими відправленнями на різні адреси, що вказані в матеріалах його особової справи, - відправлення № № 563, 555, а останній отримав копію висновку про результати оцінювання службової діяльності 18.06.2019.

Отже, позивача було вчасно ознайомлено з результатами оцінювання.

Колегія суддів враховує, що відповідно до п. 43 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, не підлягає скасуванню висновок щодо результатів оцінювання, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Суд першої інстанції вірно взяв до уваги ту обставину, що функція оцінювання завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності першого заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві покладається на начальника Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, що проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця та із залученням всіх учасників оцінювання.

Дискреційні повноваження безпосереднього керівника, який проводить оцінювання, дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законодавством, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як випливає зі змісту Рекомендації R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб`єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящим в ієрархії нормативно-правовим актам.

Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Суд, розглядаючи адміністративну справу по суті, не може перебирати на себе повноваження суб`єкта владних повноважень щодо реалізації покладених на нього завдань.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про те, що в судовому порядку у даній справі перевіряється законність процедурних питань, однак суд позбавлений можливості надати оцінку результатам службової діяльності позивача.

За таких обставин, колегія суддів не встановила будь-яких суттєвих порушень при проведенні службового розслідування стосовно ОСОБА_2 в частині порушення прав ОСОБА_1 , а тому підстави для визнання висновку протиправним відсутні.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача повторно розглянути скаргу від 19.06.2019 року та провести службове розслідування належним чином, то вона також не підлягає задоволенню з огляду на те, що така вимога є похідною від позовної вимоги про визнання висновку протиправним, у задоволенні якої суд першої інстанції відмовив.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвокатського бюро «Стригун та Партнери» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду від 31 березня 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Сорочко Є.О.