Справа № 307/2297/20
Суддя: Стецюк М. Д.
Дата ухвалення: 2020-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 307/2297/20 Провадження № 2-а/307/25/20
У Х В А Л А

19 серпня 2020 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Стецюк М.Д., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ДОП СП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області Сабадоша Юрія про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 160, 161 КАС України.

За змістом ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

В позовній заяві позивач вказує, що 31.07.2020 року постановою серія БАБ №817501 на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Відповідно до відмітки на позовній заяві, позивач звернувся в суд 14.08.2020 року.

Разом з тим, позивач не обґрунтовує, які обставини перешкоджали йому звертатися до суду з позовною заявою до відповідача у встановлені кодексом строки.

За приписами ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, у своєму адміністративному позові позивач не зазначив та не обґрунтував поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, а також не надав заяви про поновлення строку звернення до суду та будь-яких доказів на підтвердження цих обставин.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Як вбачається з позовної заяви, до неї не додано копії позовної заяви та копії доданих до заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Отже, позивачу слід надати копію позовної заяви та доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, позивачем у позовній заяві зазначено, що відповідачем є ДОП СП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області Сабадош Юрій. Однак, при розгляді справ про адміністративні правопорушення державні інспектори відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері безпеки дорожнього руху.

Виходячи з цього, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідні органи Національної поліції, на які зокрема положеннями ст..222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, крім іншого, ч.2 ст.122 КУпАП.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а, який суд з огляду на положення ч.5 ст.242 КАС України враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин під час розгляду цієї справи.

Тому, враховуючи вказаний правовий висновок, суддя звертає увагу на можливість позивачу визначитися з належним, на його думку, відповідачем.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюються у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

До позовної заяви додано квитанцію № 38028923 від 14.08.2020 р. про сплату судового збору у розмірі 420,00 грн. таким чином, позивачу необхідно сплатити недоплачену частину судового збору у розмірі 0,4 грн., (отримувач коштів: УК у Тячів. р/Тячівський р-н/ 22030101 Код Рахунок отримувача:UA0007248 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) та надати відповідний документ, що підтверджує сплату судового збору, до суду.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55 передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Вказуючи на належність засвідчення копії, суд зазначає, що така має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані до позовної заяви копії документів, всупереч вимогам п. 5.26, 5.27 ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, ст..94 ст. 161 КАС України, не засвідчені належним чином.

Згідно з ч.1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст..ст.123, 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до вимог п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог ч.8 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відкриття провадження в адміністративній справі буде вирішено протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ДОП СП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області Сабадоша Юрія про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/sud0711/.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Судя: М.Д.Стецюк