Справа № 160/615/20
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2020-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2020 року Справа № 160/615/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Криворізького навчально-виховного комплексу №128 "Загальноосвітня школа I-III ступенів - Дошкільний навчальний заклад (Дитячий садок) Криворізької міської ради Дніпропетровської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Відділ освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради, Департамент освіти та науки виконкому Криворізької міської ради, виконком Довгинцівської районної в місті ради, виконком Криворізької міської ради про застосування заходів реагування, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2020 року позовну заяву було залишено без руху через невідповідність ч.3 ст.161 КАС України, а саме: не сплачено судовий збір по справі.
Ухвалою суду від 03.02.2020 року було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання, після усунення позивачем недоліків своєї позовної заяви.
Ухвалою суду від 26.02.2020 року було залучено до участі у даній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Відділ освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради, Департамент освіти та науки виконкому Криворізької міської ради, виконком Довгинцівської районної в місті ради та виконком Криворізької міської ради.
На виконання вимог ухвали суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що наявні суперечливості між актом перевірок органу державного нагляду від 02.08.2019 р. № 43/26 щодо наявності порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і одночасно готовності закладу до роботи у навчальному 2019-2020 році та актом від 20.12.2019 р. №169/26 щодо існування цих самих обставин, але розцінених позивачем як реальна загроза життю та здоров`ю людей. Позивачем не надано належних та допустимих доказів наявності виникнення обставин, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Відповідачем усунуто значну кількість виявлених в ході його діяльності порушень правил пожежної безпеки, вжито заходи, які попереджають настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, оскільки усунуто обставини, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню. Крім того, порушення, які залишились не усуненими і зафіксовані органом державного нагляду в акті позапланової перевірки від 24.02.2020 р. №17/26 не створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки не є першопричиною займання та розповсюдження вогню, звернені до неналежного відповідача, їх усунення потребує певного часу, значних витрат та фінансування, і робота по їх усуненню розпочата. Відповідач вважає, що обраний позивачем захід реагування не відповідає критеріям законності і пропорційності способу захисту публічного інтересу, не є співрозмірним до мети його застосування та порушить справедливий баланс між інтересами відповідача і публічними інтересами, оскільки учбовий процес буде зупинено. За таких обставин, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
До суду від третьої особи - Виконавчого комітету Криворізької міської ради надійшли пояснення, в яких зазначено, що за інформацією Департаменту освіти і науки виконкому міської ради, відповідно до Програми розвитку системи ЦЗ в м.Кривому Розі, затвердженої рішенням Криворізької міської ради від 20.12.2017 р. №2313 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2015 р. №60 «Про затвердження Програми розвитку системи цивільного захисту в м.Кривому Розі на 2016-2020 роки», Департаментом освіти і науки виконкому Криворізької міської ради в міському бюджеті на період 2018 -2020 роки було виділено планові бюджетні призначення на заходи з протипожежного та техногенного захисту в закладах освіти, а саме: 2018 рік - 18 млн. 052,2 тис.грн.; 2019 рік- 19 млн. 248,8 тис.грн.; 2020 рік - 18 млн. 870,2 тис. грн. (заплановано). Передбачено виконання таких заходів: розробка проектно-кошторисної документації для встановлення автоматичної пожежної сигналізації; встановлення автоматичної пожежної сигналізації; встановлення люків, дверей з визначеним ступенем вогнезахисту обробка дерев`яних конструкцій горищ вогнезахисною сумішшю; ремонти електропроводок; закупівля і встановлення аварійного освітлення, вказівних знаків; придбання вогнегасників; перезарядка та технічне обслуговування вогнегасників тощо. Відповідно до рішення виконкому №153 КНВК №128 КМР ДО безпосередньо підпорядковується відділу освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради. Таким чином, на заходи з протипожежного та техногенного захисту в закладі освіти було виділено кошти з міського бюджету. Всі порушення та зауваження, що були виявлені під час перевірки, що відбулася 18.12.2019 р. по 20.12.2019 р., за результатами якої складено акт від 20.12.2019 р. №169/26 адміністрацією закладу були взяті на контроль та до негайного усунення. Станом на 16.03.2020 р. виконано ряд робіт щодо усунення недоліків на суму 150 236,30 грн. Враховуючи викладене, третя особа зазначила, що підстав для задоволення позову не вбачається.
До суду 05.08.2020 року від позивача надійшли письмові пояснення в яких зазначалося, що 03.08.2020 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» здійснено позапланову перевірку об`єкта КНВК №128 КМР ДО. Актом перевірки, щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту, від 03.08.2020 р. №193, встановлено 1 порушення, а саме: не затверджено ідентифікацію щодо наявності або відсутності джерел небезпеки. Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області повідомляє, що обставини, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування перестали існувати та усунуті.
До суду 05.08.2020 року від відповідача надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, що за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, який відбувся з 18.12.2019 р. по 20.12.2019 р. був складений акт від 20.12.2019 р. №169/26, в якому було зазначено 32 недоліки. Всі порушення та зауваження, що були виявлені під час перевірки адміністрацією закладу були взяті на контроль та до негайного усунення. Адміністрацією закладу були ініційовані позапланові перевірки щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки вказаних в акті від 20.12.2019 р. №169/26 (клопотання від 07.02.2020 р. №470, від 26.05.2020 р. № 672 та від 31.07.2020 р. №815), які відбулися у періоди з 21.02.2020 р. по 24.02.2020 р. - акт від 24.02.2020 р. №17/26, та 03.08.2020 р. №193. Станом на 04.08.2020 р. за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки виконано ряд робіт щодо усунення недоліків; залишається одна позиція. Заклад забезпечений аварійним освітленням для оперативної евакуації через евакуаційні виходи з першого поверху (акт приймання виконаних послуг від 06.07.2020 р.) та встановлено обладнання для захисту від блискавок (акт приймання виконаних послуг від 06.07.2020 р.). Із січня по липень 2020 року на усунення порушень у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки в КНВК №128 КМР ДО з міського бюджету було витрачено кошти у сумі 497,4 тис.грн.
Сторони в судове засідання своїх представників не направили, про день та час його проведення повідомлялися належним чином.
До суду від третіх осіб - Відділу освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради, Департаменту освіти та науки виконкому Криворізької міської ради, виконкому Криворізької міської ради надійшли клопотання про розгляд справи без участі їх представників.
Згідно з ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Частиною 9 ст.205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Керуючись приписами статей 194, 205 КАС України, суд ухвалив розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
За результатами перевірки складено акт від 20.12.2019 р. №169/26.
В акті перевірки встановлено низку порушень, допущених відповідачем, зокрема, було виявлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та зумовили необхідність звернення позивача до суду з даним позовом. Згідно з вказаним актом перевірки було встановлено 32 порушень.
За результатами перевірки складено акт від 03.08.2020 року №193, яким встановлено, що не затверджено ідентифікацію щодо наявності або відсутності джерел небезпеки.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно з ст.1, ч.5, ч.11 ст.4 Закону - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч.4 ст.6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно з ч.1 статті 7 Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст.7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
В силу ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд доходить висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як видно з проаналізованих положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
З урахуванням викладеного, суд вважає позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області такою, що не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд, -
Судовий збір по даній справі не стягується.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Кучма