Справа № 480/1466/20
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 серпня 2020 р. Справа № 480/1466/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Опімах Л.М.
за участю секретаря судового засідання - Бондаренко Л.В.,
представника позивача Дмитренка В.В.,
представників відповідача Єрьоменка Д.Ю., Сідорука Г.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про стягнення різниці вартості за недоотримане речове майно та середнього заробітку, -
В С Т А Н О В И В:
В ході розгляду справи відповідач 20.08.2020 подав клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, яке представники відповідача підтримали в судовому засіданні, зазначивши, що відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про попущення своїх прав, свобод чи інтересів. Згідно приписів ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Зі змісту позову вбачається, що у березні 2019 року з відповіді Сумського прикордонного загону, до якої було додано Довідку № 97 про вартість речового майна, що належить до видачі, позивачем було встановлено, на його думку, факт невідповідності отриманої виплати дійсній вартості недоотриманих речей.
Таким чином, слід вважати, що фактично з моменту отримання відповіді від Сумського прикордонного з загону ( з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) до моменту звернення до суду минуло майже дванадцять місяців, тобто позивачем, без поважних причин пропущений як місячний, так і шестимісячний строк оскарження прийнятого рішення керівництвом Сумського прикордонного загону.
Позивач та його представник в судовому засіданні проти клопотання заперечили, зазначили, що зверненню до суду передувала тривала переписка між позивачем та відповідачем та з Адміністрацією Держприкордонслужби стосовно спірної виплати, що позбавляло позивача можливості визначитися із конкретною сумою заборгованості.
Заслухавши думку учасників справи, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання відмовити, виходячи з наступного.
Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
За змістом частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України), а частиною п`ятою статті 122 Кодексу визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
З аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.
Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.
На підставі частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Отже, процесуальними нормами закріплено обов`язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду та у випадку його пропуску за відсутності заяви про поновлення пропущеного строку звернення, або якщо наведені в такій заяві підстави визнаються судом неповажними, суд залишає таку позовну заяву без розгляду, не розглядаючи справу по суті позовних вимог.
Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Частиною 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Таким чином, у випадку встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пропуску позивачем строку звернення до суду та у випадку відсутності заяви про поновлення такого строку, з метою встановлення всіх фактичних обставин, за яких може бути прийнято рішення про залишення позову без розгляду, суд має залишити позовну заяву без руху для надання позивачу строку на усунення недоліків, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Суд погоджується із доводами відповідача в тій частині, що компенсація за неотримане речове майно не входить до складу грошового забезпечення військовослужбовця, оскільки, закупівля речового майна здійснюється незалежно від виплати грошового забезпечення і лише при незабезпеченні військовослужбовця речовим майном, здійснюється виплата грошової компенсації. Відповідно у даній категорії справ застосовується строк звернення до суду, визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
З огляду на викладене, суд вважає клопотання відповідача про залишення позову без розгляду передчасним. Водночас суд приходить до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без руху у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду та надання позивачеві можливості подати заяву про поновлення такого строку.
Керуючись ч. 5 ст. 122, ч. 3 ст. 123, ч. 6 ст. 161, ч. 13 ст. 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про залишення адміністративного позову без розгляду - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, запропонувавши подати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.
Встановити позивачу 5-денний строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 21 серпня 2020 року.

Суддя Л.М. Опімах