Справа № 200/1915/20-а
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2020-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

18 серпня 2020 р. Справа №200/1915/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Христофоров А.Б., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» до Головного управління ДФС у Донецькій області, Державної фіскальної служби України, Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

19 лютого 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» до Головного управління ДФС у Донецькій області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, в якому позивач, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 20 травня 2019 року №11670008/39825032 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» від 18 квітня 2019 року № 5;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 09 липня 2019 року №1217427/39825032 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» від 14 травня 2019 року № 1;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 14 травня 2019 року, та податкову накладну №5 від 18 квітня 2019 року, направлені на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю «Ауінтех».

Ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду Бабіча С.І. від 16 березня 2020 року, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) учасників справи, проведення судового засідання у справі призначено на 13 квітня 2020 року.

Ухвалою суду від 13 квітня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача ГУ ДФС у Донецькій області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 13 квітня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача ГУ ДФС у Донецькій області про процесуальне правонаступництво, судове засідання відкладено на 04 травня 2020 року. Витребувано докази у справі.

04 травня 2020 року судове засідання у справі відкладено на 18 травня 2020 року.

18 травня 2020 року судове засідання у справі відкладено на 01 червня 2020 року.

01 червня 2020 року судове засідання у справі відкладено на 15 червня 2020 року.

Ухвалою суду від 15 червня 2020 року до участі у справі залучений співвідповідач - Комісія, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Головного управління ДФС у Донецькій області. Розгляд справи відкладений на 30 червня 2020 року.

Ухвалою суду від 30 червня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції.

Ухвалою суду від 30 червня 2020 року судове засідання у справі відкладено на 27 липня 2020 року, та витребувано докази у справі.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 05 серпня 2020 року у справі визначений новий склад суду: Головуючий суддя (суддя-доповідач): Христофоров А.Б.

Ухвалою суду від 05 серпня 2020 року справа прийнята до провадження с. Христофорова А.Б.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку, що вона має бути залишена без руху із наданням позивачеві строку для усунення її недоліків, з наступних підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 1 зазначеної статті, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Водночас, нормами ч. 13 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 3 зазначеної статті, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

За змістом частини шостої ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України, якою передбачені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із частиною першою статті 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У своєму позові позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня відповідача від 20 травня 2019 року №11670008/39825032 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» від 18 квітня 2019 року № 5.

З доданих до позовної заяви матеріалів вбачається, що вищевказане рішення ГУ ДФС у Донецькій області, позивачем було оскаржене 30 травня 2019 року шляхом подання скарги до Державної фіскальної служби України, за наслідками розгляду якої ДФС України було ухвалене рішення від 06 червня 2019 року № 30015/398250322, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а оскаржуване рішення, - без змін.

Разом з тим, до суду із даним позовом про скасування рішення ГУ ДФС у Донецькій області від 20 травня 2019 року №11670008/39825032 про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН, позивач звернувся до суду лише 18 жовтня 2019 року, про що свідчить поштовий штемпель на конверті (а.с. 38).

Доказів того, коли позивачем було отримано рішення ДФС України від 06 червня 2020 року за результатами розгляду його скарги на спірне рішення, і, відповідно, коли позивач дізнався, або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, - матеріали справи не містять.

Отже, з урахуванням правил ч. 4 ст. 122 КАС України, суд приходить до висновку про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду із даним позовом в частині оскарження рішення ГУ ДФС у Донецькій області від 20 травня 2019 року №11670008/39825032 про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Разом з тим, в порушення вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, за якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску, заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску, позивачем до позовної заяви не додано.

Отже, даний позов слід залишити без руху, на підставі положень ч. 1 ст. 123 КАС України, із наданням позивачеві десятиденного строку, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, на звернення до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

При цьому, суд зазначає, що рішення про продовження процесуальних строків суд ухвалює на підставі належних обґрунтувань та поданих стороною доказів.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

При цьому день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли вона дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з цим посилання на необізнаність з чинним законодавством не є підставою для поновлення строку.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Суд наголошує, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій/вимог, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 березня 2018 року в адміністративній справі №826/281/16 (адміністративне провадження № К/9901/16754/18).

Крім того, суд зазначає, що приписами ч. 3 статті 161 КАС України закріплено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає ЗУ «Про судовий збір».

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції чинній станом на час звернення до суду із даним позовом 18 жовтня 2019 р.), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із поштовим штемпелем на конверті (а.с. 38), до суду із даним позовом позивач звернувся до суду 18 жовтня 2019 року.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2019 року становить 1 921,00 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з пред`явлених позивачем позовних вимог, ним заявлено дві вимоги немайнового характеру про визнання протиправним та скасування рішення від 20 травня 2019 року №11670008/39825032 та рішення від 09 липня 2019 року №1217427/39825032, та вимогу про зобов`язання відповідача зареєструвати ПН в ЄРПН, яка є похідною.

Аналогічні висновки були наведені зокрема у постанові КАС ВС від 05.06.2020 року у справі №280/516/19.

Отже, розмір судового збору за подання до суду даного позову становить 3 842,00 грн.

Враховуючи, що позивачем був сплачений судовий збір на загальну суму 2102,00 грн., про що надані квитанції (а.с. 37, 45), недоплачена сума судового збору, становить 1740,00 грн.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України, якою передбачені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку, що даний позов слід залишити без руху, із наданням позивачеві строку для усунення його недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ауінтех» до Головного управління ДФС у Донецькій області, Державної фіскальної служби України, Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху та надати позивачеві строк в 10 (десять) днів з дня вручення йому копії цієї ухвали для:

- звернення до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Надати позивачеві строк в 5 (п`ять) днів з дня вручення йому копії цієї ухвали для надання суду:

- документа про сплату судового збору на суму 1740,00 грн.

Кошти в оплату судового збору перераховуються на Рахунок отримувача UA4005075, отримувач коштів: Слов`янське УК/м. Слов`янськ/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Роз`яснити в цій ухвалі, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію цієї ухвали невідкладно надіслати особі, яка звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров