Справа № 160/1408/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2020 року Справа № 160/1408/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віхрової В.С., розглянувши у порядку письмового провадження у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства "СІГМА" до Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог Держгеокадастру в Дніпропетровській області - провідного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренка Дмитра Олексійовича, Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області про визнання незаконними та протиправними дії, скасування наказу, -
05.02.2020 р. Приватне підприємство "СІГМА" (надалі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог Держгеокадастру в Дніпропетровській області - провідного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренка Дмитра Олексійовича (надалі - відповідач 1) та Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області (надалі - відповідач 2, разом - відповідачі), в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позовної заяви, позивач зазначає, що Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області при виданні незаконного Наказу № 32-ДК від 20.01.2020 року «Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності» щодо проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства Приватним підприємством «Сігма» та державним інспектором Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Крамаренком Д.О., який розпочав проведення перевірки не у відповідності до закону та без дотримання встановленої процедури, та діяв безпідставно та протиправно, були порушені правові норми, що регулюють порядок (процедуру) призначення та проведення перевірки суб'єкта господарювання. Таким чином, позивач вважає, що відповідач видав Наказ та розпочав перевірку позивача без дотримання процедури та гарантій, встановлених Законом України №877-VІІ, а тому діяв не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України; не обґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), без дотримання принципу рівності перед законом, без дотримання принципу своєчасності та розумних строків, а також без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення, що за собою потягло порушення зазначених прав та інтересів суб'єкта господарювання- ПП«Сігма». У зв'язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/1408/20 передана для розгляду судді Віхровій В.С.
Частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін у судове засідання, яке було призначено на 26.02.2020 р. о 11:40 год.
У судове засідання 26.02.2020 р. прибули представник позивача та відповідач 1.
Суд ухвалив витребувати від Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області письмові докази, у зв'язку із чим розгляд справи було відкладено до 11:00 год. 18.03.2020 р.
18.03.2020 р. до суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого заперечує проти вимог позову та вказує, що з огляду на положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», останній не врегульовує профіль роботи ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області. Також вважає, що державний інспектор є неналежним відповідачем про справі. Окрім того, у позові невірно зазначено посаду Крамаренко Д.О. Крім того, звертає увагу суду, що Акт обстеження земельної ділянки інспектором не складався.
У судове засідання 18.03.2020 р. сторони не прибули.
З огляду на оголошення загальнодержавного карантину згідно постанови КМУ №211 від 11.03.2020 р. «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу CODIV-19» та впровадження низки заходів на виконання рішення уряду відносно даного питання за клопотанням позивача суд зупинив провадження у справі, про що складена ухвала від 18.03.2020 р.
Ухвалою суду від 27.05.2020 р. провадження у справі поновлено, судове засідання призначено на 01.06.2020 р. о 12:00 год.
У судове засідання 01.06.2020 відповідачі не прибули, від ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку із чим, розгляд справи було відкладено до 11:10 год. 22.06.2020 р.
У судове засідання прибули представники позивача та відповідача 2. Проте, представника відповідача 2 не було допущено до участі у судовому засіданні через відсутність підтверджень повноважень.
Представником позивача було подано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач підтримує свою правову позицію та просить задовольнити позов у повному обсязі.
Для надання представником відповідача 2 заперечення на відповідь на відзив, розгляд справи відкладено до 12:00 год. 03.08.2020 р.
Судове засідання 03.08.2020 р. було знято з розгляду та перенесено на 17.08.2020 р. о 12:00 год. через відсутність електропостачання в будівлі суду (довідка №260 від 04.08.2020 р.).
30.06.2020 р. надійшли заперечення на відповідь на відзив, згідно якого відповідач 2 заперечує проти вимог позову та вказує, що Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не здійснювало перевірку суб'єкта господарювання, а здійснювать державний контроль за використанням та охороною земель шляхом проведення перевірки земельної ділянки по вул. 30 років Перемоги, 23 у с. Степове Дніпровського району та вул. Чапаева, 3-А Новомосковського району Дніпропетровської області. При цьому, Головне управління керувалося Конституцією України, Земельним кодексом України, Законом України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», Законом України «Про охорону земель», Положенням про Головне управління Держгеокадастру Дніпропетровській області та Положенням про управління Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з питань контролю за використанням та охороною земель. Господарська діяльність державним інспектором у сфері державного контролю з використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорони земель Держгеокадастру у Дніпропетровській області - провідним спеціалістом відділ здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативної' реагування управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Крамаренко Д.О. не перевірялася, перевірялася законність використання земельної ділянки. З викладеного випливає, що Закону України «Про основні засади державного нагляд (контролю) у сфері господарської діяльності» не врегульовує правовідносини, що виникли між позивачем і відповідачами.
У судове засідання 17.08.2020 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 2.
Представник позивача надала додаткові пояснення по справі.
Представник відповідача 2 долучила до матеріалів справи додаткові докази.
Враховуючи законодавчо визначені гарантії щодо розгляду справи належним судом у розумний строк, а також те, що судом надано достатньо часу для подання сторонами у справі доказів в обґрунтування та заперечення позову, вжито усі необхідні заходи щодо реалізації прав осіб на доступ до правосуддя і судовий захист, суд вважає, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення справи по суті, тому вирішив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження, за наявними в матеріалах справи доказами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
В даному клопотанні державний інспектор просив надати такі документи (матеріали, інформацію), які необхідні для здійснення державного контролю за використанням та охороною земель:
на право користування земельною ділянкою (рішення міської, сільської, селищної ради або розпорядження адміністрації, договір оренди, Державний Акт на право приватної власності на землю або Державний Акт на право постійного користування землею; довідка про реєстрацію у державному земельному кадастрі);
документацію із землеустрою (проект відведення земельної ділянки, технічну документацію);
для фізичних осіб та приватних підприємців - паспорт, ідентифікаційний код (свідоцтво про реєстрацію ПП); для юридичних осіб - паспорт особи відповідальної за вирішення земельних питань, копію наказу щодо надання відповідних повноважень, довідка з обласного управління статистики, банківські реквізити підприємства, статутні документи;
довідка про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для розрахунку сплати за землю;
договори оренди майна чи приміщень (у разі якщо майно чи об'єкт нерухомого майна здається землекористувачем в оренду);
документи, що підтверджують право власності на нерухоме майно, технічний паспорт;
у разі, якщо документи на право користуванні земельною ділянкою знаходяться на переоформленні, необхідно надати у повному обсязі документи, що підтверджують цей факт;
спеціальні дозволи на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок;
проект встановлення меж водоохоронної зони;
підтвердження сплати витрат лісогосподарського виробництва.
Позивач підтверджує отримання даного клопотання, у відповідь на яке ПП «СІГМА» повідомило про відсутність підстав для надання документів та надання зазначених документів у разі наявності правових підстав визначених законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (лист від 29.01.2020 р. за вих.№26).
30.01.2020 р. відповідачем 1 було отримано відповідь підприємства на клопотання, що підтверджується особистою відміткою державного інспектора на листі.
20.01.2020 р. відповідно до вимог Земельного кодексу України, Законів України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», «Про охорону земель», Положення про Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 17 листопада 2016 року №308 (в новій редакції згідно з наказом Держгеокадастру від 12 листопада 2019 року №285), у зв'язку із розглядом вимоги Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 06 листопада 2019 року № 45.8/23-1346, Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області видано наказ №32-ДК «Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності», згідно якого визначено:
п.1 здійснити державний контроль за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, родючості грунтів шляхом проведення перевірки стосовно земельних ділянок по вул 30 років Перемоги, 23 у с. Степове Дніпровського району та вул. Чапаева, З-А Новомосковського району Дніпропетровської області;
п.2 провідному спеціалісту відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Дмитру Крамаренку та провідному спеціалісту відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування управління з контролю за використанням та охороною земель Владиславі Мирошник:
у термін з 20.01.2020 по 31.01.2020 здійснити зазначений в пункті 1 цього накату захід державного контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів;
про час та дату виїзду на об'єкт контролю подати керівнику Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області доповідну записку;
наступного робочого дня після виїзду на об'єкт контролю зареєструвати у автоматизованій системі діловодства «ДОК ПРОФ» Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об'єкту - земельна ділянка;
п.3 про виконання цього наказу доповісти керівнику Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до 03.02.2020;
п.4 контроль за виконанням цього наказу покласти на сектор контролю управління адміністративно-організаційного забезпечення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Не погоджуючись з призначенням та проведенням перевірки (заходу контролю) відносно ПП «СІГМА» на підставі вказаного наказу,позивач звернувся до суду з даним позовом.
Отже, предмет дослідження у даній справі становлять правові підстави проведення перевірки, а також відповідність дій відповідачів нормам закону при та за наслідками її проведення.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам сторін, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Тож судом має бути з'ясовано чи вчинені дії та рішення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, зокрема, прийняті у межах повноважень, відповідно до закону та з дотриманням встановленої процедури, а також, чи були такі рішення винесені на законних підставах.
Повноваження державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель визначаються, зокрема, Земельним кодексом України, Законом України "Про державний контроль за використанням та охороною земель".
Статтею 188 Земельного кодексу України встановлено, що державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
За правилами частини другої статті 188 Земельного кодексу України, порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом, яким є Закон України "Про державний контроль за використанням та охороною земель".
Так, відповідно до статті 2 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" основними завданнями державного контролю за використанням та охороною земель є, зокрема, забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України.
Статтею 4 вказаного Закону встановлено, що об'єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.
Згідно з положеннями статті 5 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" органом, який здійснює державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, проведення моніторингу родючості ґрунтів є центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.
У свою чергу, пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року №15 (далі - Положення №15), державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області наділено повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
При цьому, об'єктом контролю є всі землі на території України, а також порядок їх використання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Повноваження центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі встановлені статтею 6 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель", до яких належить, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині:
додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю;
виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням;
додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; ведення державного обліку і реєстрації земель, достовірності інформації про земельні ділянки та їх використання.
Відповідно до статті 9 вказаного закону державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються шляхом:
проведення перевірок;
розгляду звернень юридичних і фізичних осіб;
участі у прийнятті в експлуатацію меліоративних систем і рекультивованих земель, захисних лісонасаджень, протиерозійних гідротехнічних споруд та інших об'єктів, які споруджуються з метою підвищення родючості ґрунтів та забезпечення охорони земель;
розгляду документації із землеустрою, пов'язаної з використанням та охороною земель;
проведення моніторингу ґрунтів та агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення.
Статтею 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" передбачено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема:
давати обов'язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов'язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків;
складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області наділено повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. При цьому, об'єктом контролю є всі землі на території України, а також порядок їх використання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Закон України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» містить відсилочну норму на порядок проведення перевірки Держгеокадастром.
Так, порядок та підстави проведення перевірок врегульовані Законом N 877-VІІ, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно норм даного закону орган державного нагляду (контролю) здійснює контролюючі функції шляхом проведення планових та позапланових заходів.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником (частина 11 статті 4 Закону № 877-VІІ).
Виключний перелік підстав для здійснення позапланових заходів визначений у статті 6 Закону № 877-VІІ. При цьому в частині другій цієї статті вказано, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону № 877-VІІ підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Як було встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, оскаржуваним наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області призначено здійснити державний контроль за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів шляхом проведення перевірки стосовно земельних ділянок по вул. 30 років Перемоги, 23 у с.Степове Дніпровського району та вул.Чапаєва, 3-А Новомосковського району Дніпропетровської області, зокрема, провідному спеціалісту провідним спеціалістом відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Д.Крамаренко.
У судовому засіданні було встановлено, що за результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об'єктом - земельної ділянки №32-ДК/36/АП/09/01/-20 від 31.01.2020 року, згідно якого державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель Держгеокадастру Дніпропетровській області - провідним спеціалістом відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровській області Крамаренком Дмитром Олексійовичем відповідно до вимог статей 6 і 10 Закону України «Про державний контроль зі використанням та охороною земель», на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 20.01.2020 № 32-ДК проведено перевірку стосовно земельних ділянок по вул. 30 років Перемоги, 23 у с. Степове Дніпровською району та по вул. Чапаева, З-А Новомосковського району Дніпропетровської області.
З викладеного вбачається, що об'єкти перевірки та посадові особи, яким доручено проведення перевірки в наказі, яким така перевірка була призначено різниться з тими, що фактично були здійснені з огляду на зміст Акту перевірки.
Крім того, в оскаржуваному наказі вказано, що останній був прийнятий у зв'язку із розглядом вимоги Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 06 листопада 2019 року № 45.8/23-1346.
Отже, захід контролю було призначено на підставі вказаної вимоги.
У судовому засіданні було досліджено вимогу Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 06 листопада 2019 року № 45.8/23-1346, яка має наступний зміст:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.06.2015 року до Дніпровського РВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області надійшло звернення від громадської організації «Юридичний погляд» про те, що ПП «Сігма», яке розташоване за адресою Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Степове, вул. 30 років Перемоги 23, забруднюють навколишнє середовище відходами, внаслідок порушення спеціальних правил.
Згідно акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у галузі охорони атмосферного повітря, водних та земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, проведеної Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області відносно ПП «Сігма» в період часу із 21.08.2017 по 31.08.2017 за адресами виробництва:
вул. 30 років Перемоги, 23, с. Степове, Дніпровський район. Дніпропетровська області;
вул. Чапаева, 3-а, Підданська сільська рада, Новомосковський район, Дніпропетровська область,
виявлено грубі порушення вимог природоохоронного законодавства ст. ст. 10. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»; п. 2.2 розділу ІІ, пункт 4.7 «Правил технічної експлуатації установок очистки газів», затверджених наказом Мінприроди № 52 від 06.02.09; ст. 20-2, 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»; ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»; ст. ст. 44, 48, 49, 98 Водного кодексу України;
ст. 17, 26, 27, 29 Закону України «Про відходи»; ст.ст. 24, 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»; ст. спи 17, 33, 34 Закону України «Про відходи».
Відповідно до ст.93 Земельного Кодексу України, власники земельних ділянок зобов'язані, зокрема, забезпечувати використання їх за цільовим призначенням.
Підпунктом 30, пункту 4 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства №333 від 29.09.2016, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань: здійснює державний нагляд (контроль) в агропромисловому комплексі у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності.
На підставі викладеного, керуючись ст.93 КПК України, прошу Вас надати спеціаліста на 10.00 годину 12.11.2019 року на проведення слідчих дій.
Отже, в даній вимозі відділ поліції просить ГУ Держкадастру в Дніпропетровській області надати спеціаліста для проведення слідчих дій та обґрунтовує підстави, якими це зумовлено.
Суд зазначає, що такої підстави для проведення перевірки як вимога органу національної поліції про надання Держгеокадастром спеціаліста для проведення слідчих дій, чинне законодавство України, норми якого наведені вище, не містить.
Крім того, дана вимога не містить посилань на норми Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».
За таких обставин суд дійшов висновку, що у відповідача 2 не було підстав для призначення перевірки.
Більше того, суд вважає, що відповідачем проведено перевірку за відсутності законних підстав для проведення такої перевірки.
За правилами статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.
Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Зокрема, припис - це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
З аналізу наведених норм, встановлено, що перевіряючи Держгеокадастру мають право приступити до перевірки лише за умови пред'явлення наказу про проведення перевірки та посвідчення перевіряючих.
Судом встановлено, що відповідні документи посадовим особам ПП «СІГМА» не надавались, відповідачем 1 було зазначено у відзиві, що акту обстеження земельної ділянки складено не було.
Невручення наказу про проведення перевірки суб'єкту господарювання перед початком проведення перевірки, на переконання суду, є грубим порушенням законодавства, що регулює порядок проведення перевірок органами Держгеокадастру.
Стосовно твердження представника відповідача про те, що Закон №877-VІІ не розповсюджуються на порядок проведення перевірок Держгеокадастру, суд зазначає наступне.
Відповідно до приписів ст. 1 Закону №877-VІІ державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Частинами 1, 2 ст.2 Закону №877-VІІ встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.
Таким чином, Законом №877-VІІ визначено відносини, на які не поширюється дія цього Закону, при цьому, відносини, що виникають під час здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів не відносяться до відносин, на які не поширюється дія Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Інші нормативно-правові акти, якими б визначався порядок проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони та використання земель суб`єктами господарювання, крім Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", на час призначення та проведення відповідачем перевірки - відсутні.
Так, відповідно до статті 2 у системному зв`язку зі статтею 4 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» об`єктом державному контролю (перевірки) є дотримання вимог законодавства у сфері охорони та використання земель конкретним суб`єктом - органом державної влади або місцевого самоврядування, фізичною або юридичною особою.
Після скасування наказів Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 лютого 2013 року №104 та від 12 липня 2012 року №424, порядок проведення перевірки суб`єктів господарювання у сфері дотримання законодавства щодо охорони та використання земель має здійснюватися відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 10 січня 2019 року у справі № 823/922/17, від 10 липня 2018 року у справі 818/1511/17, від 28 лютого 2019 року у справі № 813/3201/17 та від 13 червня 2019 року у справі № 815/5113/17.
Відповідачами не було надано суду доказів на підтвердження наявності будь-якої з передбачених законодавством підстав для призначення та проведення заходу щодо об`єкту - земельної ділянки, як не надано і доказів того, що суб'єкт контролю був належним чином про повідомлений про проведення такого заходу.
Отже, ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області не виконано вимоги щодо погодження проведення перевірки. Крім того, відповідачами не дотримано інших вимог, зокрема, визначених у статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: не повідомлено суб'єкта господарювання у належній формі про час проведення перевірки, перевірку проведено за відсутності представника суб'єкта господарювання, не ознайомлено суб'єкта господарювання з актом перевірки тощо.
Висновок про обов'язковість ГУ Держгеокадастру враховувати норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 10.07.2018 у справі №818/1511/17.
Відповідно до статті 2 у системному зв'язку зі статтею 4 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» об'єктом державному контролю (перевірки) є дотримання вимог законодавства у сфері охорони та використання земель конкретним суб'єктом - органом державної влади або місцевого самоврядування, фізичною або юридичною особою.
Як зазначено судом вище, позивачем отримано письмову вимогу - клопотання держінспектора ГУ Держгеокадастру від №32-ДК/0017/КН/05/01/20 від 29.01.2020 «Про надання документів, матеріалів та іншої інформації, необхідних для здійснення державного нагляду (контролю) за використанням та охороною земель».
З огляду на це, не можна погодитись з аргументами відповідачів про те, що перевірці підлягав лише об'єкт - земельна ділянка.
Не можна також погодитись і з твердженням відповідачів про те, що державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренко Дмитро Олексійович є неналежним відповідачем по справі.
Так, судом встановлено, що клопотання «Про надання документів, матеріалів та іншої інформації, необхідних для здійснення державного нагляду (контролю) за використанням та охороною земель» від 29.01.2020 року, адресоване ПП «СІГМА» складене та підписане саме державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель Держгеокадастру в Дніпропетровської області - провідним спеціалістом відділу здійснення державного контролю використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренком Д.О.
Згідно Акту перевірки, перевірка була проведена державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель Держгеокадастру Дніпропетровській області - провідним спеціалістом відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровській області Крамаренком Дмитром Олексійовичем.
У відповідності до ст.11 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель зобов'язані додержуватися Конституції України, законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів.
За невиконання або неналежне виконання обов'язків державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель несуть відповідальність згідно із законом.
На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що перевірка дотримання вимог законодавства у сфері охорони та використання земель проведена посадовими особами Головного управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області із суттєвим порушенням вимог законодавства, що є підставою для визнання дій щодо її проведення неправомірними.
Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 10 липня 2018 року у справі 818/1511/17.
Разом з тим, суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваного наказу з огляду на наступне.
Згідно з частиною 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Рішенням Конституційного Суду України від 16.04.2009 № 7-рп/2009 визначено, що ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Ненормативні правові акти є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання.

Тому, наказ, що звернений до оскарження як акт одноразового застосування, вичерпав свою дію фактом виконанням, за наслідками чого складено Акт перевірки та відповідно не може бути скасованим.

Зазначена правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 25.01.2019 р. по справі №823/1154/18.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 ст. 73 КАС України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами ст. 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 КАС).

Відповідачами як суб'єктами владних повноважень правомірність своїх дій перед судом не доведена.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що здійснення ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області перевірки без дотримання під час її здійснення вимог чинного законодавства, порушує один із складових принципу верховенства права - принцип правової визначеності.

Як зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 29 червня 2010 року № 17-ргт/2010, одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови 'забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

У рішенні від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005 Конституційний Суд України вказав, що із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі.

Частиною другою статті 6 КЛС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) висловив правову позицію, відповідно до якої принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не ~ повинні мати можливості уникати виконання своїх обов'язків.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Частина 2 ст. 2 КАС України встановлює, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У вказаній статті закріплено загальні критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн. Суб'єкти владних повноважень повинні враховувати ці критерії-принципи, знаючи, що адміністративний суд керуватиметься ними у разі оскарження відповідних рішень, дій чи бездіяльності. Законодавче закріплення цих критеріїв-принципів також дає можливість фізичній чи юридичній особі сформувати уявлення про якість та природу належних рішень чи дій, які вона має право очікувати від суб'єкта владних повноважень.

Підсумовуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що відповідач здійснив захід державного контролю із суттєвим порушенням встановленої Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" процедури та діяв не у спосіб, встановлений Законом, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині визнання протиправними дії Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог Держгеокадастру в Дніпропетровській області - провідного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренка Дмитра Олексійовича щодо проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства Приватним підприємством "Сігма".

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

Судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

В порядку розподілу судових витрат у відповідності до положень ст. 139 КАС України, документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 2 відповідно до частини задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства "СІГМА" до Державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог Держгеокадастру в Дніпропетровській області - провідного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренка Дмитра Олексійовича, Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області про визнання незаконними та протиправними дії, скасування наказу, - задовольнити частково;

Визнати протиправними дії державного інспектора у сфері контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог Держгеокадастру в Дніпропетровській області - провідного спеціаліста відділу здійснення державного контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області Крамаренка Дмитра Олексійовича щодо проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства приватним підприємством "Сігма" (, 52021, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Степове, вул. 30 років перемоги, 23).

В іншій частині вимог позову відмовити.

Стягнути на користь приватного підприємства "Сігма" (СДРПОУ 31261727, 52021, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Степове, вул. 30 років перемоги, 23) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровській області документально підтверджені судові виграти в сумі 1101,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова