Справа № 308/1497/19
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2020-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 серпня 2020 року

Київ

справа №308/1497/19

адміністративне провадження №К/9901/19957/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Гусака М.Б., Пасічник С.С.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.01.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі № 308/1497/19 за позовом ОСОБА_1 , поданим в особі уповноваженого представника Герича Анатолія Йосиповича, до Закарпатської митниці ДФС про скасування постанови у справі про порушення митних правил ,

ВСТАНОВИВ:

10.08.2020 до суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 (далі - скаржник), направлена до суду поштою 06.08.2020.

Під час перевірки касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 330 КАС України до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи. Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Проте скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав та про підстави звільнення від сплати судового збору суд не повідомив.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2102 гривні, тому, за подання касаційної скарги у цій справі скаржник має сплатити судовий збір в розмірі 2102 гривні.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - УК у Печерському районі /Печерський район/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Символ звітності банку - 207

Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Отже, системний аналіз наведених положень КАС України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині другій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі має бути наведене відповідне обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування (статті 351 - 354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було порушено або застосовано неправильно.

У поданій касаційній скарзі не міститься посилань на неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права судом першої інстанції при поверненні позовної заяви (стаття 169 КАС), а так само судом апеляційної інстанції про залишення ухвали суду першої інстанції без змін. Натомість зазначено про порушення судом норм законодавства щодо своєчасності оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, що не може бути визнано як підстава для касаційного оскарження судових рішень.

Крім того, з огляду на зміст судових рішень, судами встановлено, що кореспонденція направлялася за адресою, зазначеною позивачем в позовній заяві, але у касаційній скарзі не міститься обґрунтованих доводів, що у позовній заяві було зазначено іншу адресу. Водночас скаржник посилається на своє право протягом судового розгляду змінювати представників, що, з огляду на судові рішення, не було предметом спору.

Не містить касаційна скарга і обґрунтованих доводів, які саме обставини позбавили її можливості протягом року виконати ухвалу про залишення її позовної заяви без руху, які нею вживалися заходи задля реалізації свого права бути обізнаним про судові рішення у справі, у якій вона є безпосереднім ініціатором судового провадження.

Враховуючи, що жодної норми права, яку на думку скаржника було неправильно застосовано або порушено судами (з належним її обґрунтуванням) скаржник не наводить, позивачу необхідно надати уточнену касаційну скаргу, зміст якої, зокрема, щодо підстав касаційного оскарження має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі..

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути виявлені недоліки.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.01.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі № 308/1497/19 за позовом ОСОБА_1 , поданим в особі уповноваженого представника Герича Анатолія Йосиповича, до Закарпатської митниці ДФС про скасування постанови у справі про порушення митних правил - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- надання уточненої касаційної скарги, зміст якої, зокрема, щодо підстав касаційного оскарження судових рішень, має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі суду;

- надання платіжного документа про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі встановленому Законом № 3674-VI.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 №731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон М.Б. Гусак С.С. Пасічник