Справа № 274/5577/20
Суддя: Большакова Т. Б.
Дата ухвалення: 2020-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 274/5577/20
провадження № 2-а/0274/93/20
У Х В А Л А
19.08.2020 року м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Поліцейського СРПП Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Глинюка Олександра Миколайовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -
18.08.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Поліцейського СРПП Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Глинюка Олександра Миколайовича про скасування постанови серії БАА №522499 від 18.06.2020 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.
Згідно пункту 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
До позовної заяви, поданої позивачем, не долучено документ, який підтверджує сплату судового збору.
Посилання позивача на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ч. 4 ст. 288 КУпАП, постанови Пленуму ВАСУ № 2 від 23.01.2015 р. «Про практику застосування адміністративними судами положень ЗУ «Про судовий збір» є безпідставним, з огляду на наступне.
Згідно з ч. 4 ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.
Відповідно до ст. 1 Декрету Кабінету Міністрів України «Про Державне мито» платниками державного мита на території України є фізичні та юридичні особи за вчинення в їхніх інтересах дій та видачу документів, що мають юридичне значення, уповноваженими на те органами.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України "Про судовий збір", який набув чинності 01.11.2011 року.
За статтями 1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом даного розгляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом України "Про судовий збір".
Згідно статей 3, 5 Закону України "Про судовий збір" серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.
Правова позиція з даних обставин висловлена в Постанові Великої Палати Верховного Суду №543/775/17 від 18.03.2020 року, відповідно до якої у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, де також зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на вищенаведене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. та надати суду відповідне підтвердження, а в разі, якщо позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно зазначити підстави такого звільнення в позовній заяві.
Згідно зі статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
Відповідно до статті 161 частини 6 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно позовної заяви, ОСОБА_1 отримав оскаржувану постанову 12.08.2020, яка була направлена йому простою кориспонденцією, при цьому доказів такого не надав, із клопотанням про поновлення строку звернення до адміністративного суду не звертався.
Відповідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Крім того, за визначеннями, наведеними у пунктах 7, 9 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Позивачем заявлено позов до Поліцейського СРПП Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Глинюка О.М., що суперечить позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а, за змістом якої уповноважені відповідним органом влади чи місцевого самоврядування інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який положеннями КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, тому слід звернути увагу позивача на його право визначити належного відповідача та/або зазначити другого відповідача - Департамент патрульної поліції Національної поліції України та його дані у відповідності до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, зазначивши його повне найменування, місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в ЄДРПОУ (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);
Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України.
Керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя
Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Поліцейського СРПП Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Глинюка Олександра Миколайовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі - десять днів, з дня отримання копії ухвали.
У цей строк позивач має право звернутися до суду з заявою у якій йому слід зазначити, за бажанням, належного відповідача та/або другого відповідача, його повне найменування, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в ЄДРПОУ (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. та надати суду відповідне підтвердження, а в разі, якщо позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно зазначити підстави такого звільнення в позовній заяві; звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення з позовом до суду зазначившив ній поважні причини пропуску такого строку, надати доказ отримання оскаржуваної постанови саме 12.08.2020.
Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Ухвала набирає чинності з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат шляхом подання апеляційної скарги до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.Б.Большакова