Справа № 380/1936/20
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2020-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1936/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2020 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючого-судді Сакалоша В.М.,

секретаря судового засідання Гулкевича В.О.,

за участю: представника позивача Шишки О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Малого приватного підприємства «Естет» до Державної служби геології та надр України (Держгеонадра) про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Малого приватного підприємства «Естет» (далі - МПП «Естет», позивач) до Державної служби геології та надр України (Держгеонадра) (далі - Держгеонадра, відповідач) в якій позивач просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державної служби геології та надр України, щодо не прийняття відповідного рішення у формі наказу у встановлений строк за результатами розгляду заяви поданої Малим приватним підприємством «Естет» на продовження строку дії спеціального дозволу та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 27 серпня 2019 року №4/8/-19;

- зобов`язати Державну службу геології та надр України видати Малому приватному підприємству «Естет» наказ про продовження строку дії дозволу №2965 від 18 квітня 2003 року виданого Міністерством екології та природних ресурсів України на користування надрами з метою видобування вапняків, придатних для виробництва каменю побутового, щебеню та вапна будівельного та внесення змін до такого дозволу.

Ухвалою від 11.03.2020 суд відкрив загальне позовне провадження в адміністративній справі.

На обґрунтування позовних вимог МПП «Естет» вказує, що з 18.04.2003 здійснює діяльність пов`язану із користування надрами на підставі спеціального дозволу (ліцензії) №2965 виданого Міністерством екології та природних ресурсів України і у зв`язку із спливом терміну дії дозволу, позивач дотримуючись вимог чинного законодавства звернувся до Державної служби геології та надр України із відповідною заявою на продовження строку його дії. Проте, протиправно на переконання позивача та в порушення вимог чинного Законодавства України відповідач неодноразово повернув отриману від МПП «Естет» заяву із усіма доданими до неї документами, обґрунтовуючи такі дії невідповідністю поданих заявником документів вимогам п.8 Порядку № 615, а саме у зв`язку із тим, що в поданій заяві не зазначено географічні координати родовища.

Позивач вважає такі дії відповідача безпідставними, оскільки МПП «Естет» не зверталося до Держгеонадр із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону - згідно з п.8 Порядку № 615, який передбачає зазначення в заяві географічних координат.

МПП «Естет» зазначає, що звернулося до Держгеонадр з заявою на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами керуючись п. 14 Порядку № 615 та на внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами згідно п. 17 Порядку № 615. У пунктах 14 та 17 Порядку № 615 встановлено вимоги до відповідних заяв, якими не передбачено в обов`язковому порядку зазначати географічні координати родовища.

Дердгеонадра надали відзив на позов (вх. №22710 від 05.05.2020). Із заявленими вимогами відповідач не погоджується, вважає їх необґрунтованими, такими що грубо суперечать обставинам справи, а свої дії правомірними та вчиненими у відповідності до вимог Закону. Відповідач зазначає, що повернуто заяву МПП «Естет» було для приведення поданих документів у відповідність вимогам Порядку №615, що виключає протиправність дій Держгеонадр. А щодо вимоги позивача про продовження строку дії спеціального дозволу, відповідач вказує на виключно дискреційні повноваження Держгеонадр при видачі наказів такого характеру.

МПП «Естет» надало відповідь на відзив (вх. №22778 від 05.05.2020). Обґрунтування відповідача щодо правомірності повернення заяви, позивач вважає недоведеними, оскільки для продовження дії дозволу надрокористувач відповідно до абз. 6 п. 4 Порядку №615 подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону, та їх копію в електронній формі. Також звертає увагу, що Порядком №615 взагалі не передбачено процедури повернення самої заяви без її розгляду та відповідно прийняття рішення.

Ухвалою без виходу до нарадчої кімнати від 12.05.2020 суд перейшов до розгляду справи по суті.

22.06.2020 за вх. №31076 МПП "Естет" надало додаткові пояснення.

В судовому засіданні по розгляду справи представник МПП «Естет» заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Відповідач явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Вирішуючи питання про продовження розгляду справи за вказаних обставин суд керувався тим, що завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Враховуючи передбачені КАС України строки розгляду адміністративних справ, беручи до уваги приписи ст.119 КАС України, дослідивши обсяг наявних у справі доказів, зважаючи на те що провадження справі було відкрито 11.03.2020, суд прийшов до висновку що розгляд справи можна продовжити за наявними матеріалами.

Заслухавши доводи представника позивача, всебічно та повно дослідивши матеріали справи і надані докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Мале приватне підприємство «Естет» , місцезнаходження Львівська область, Миколаївський район, с. Демня. Підприємство здійснює діяльність пов`язану із користування надрами, а саме: видобування вапняку придатного для виробництва каменю бутового, щебеню та вапна будівельного в Демнянському родовищі, що знаходиться у Миколаївському районі Львівської області.

Вказана діяльність здійснюється МПП «Естет» на підставі спеціального дозволу (ліцензії) № 2965 від 18 квітня 2003 року виданого Міністерством екології та природних ресурсів України терміном на 17 років.

Як зазначає позивач з урахуванням того, що дія вищевказаного дозволу мала спливати 18 квітня 2020 року МПП «Естет» звернулося до Державної служби геології та надр України із відповідною заявою №4/8/- 19 від 27.08.2019 року на продовження строку дії спеціального дозволу та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами.

Як вбачається з матеріалів справи заяву було отримано Держгеонадрами 29.08.2019 року та зареєстровано за № 17232/02/12-19.

Відповідач листом №18590/01/12-19 від 06.09.2019 року повернув отриману від МПП «Естет» заяву із усіма доданими до неї документами, причиною такого повернення, як вже зазначалося, стала невідповідність поданих заявником документів вимогам п.8 Порядку № 615, а саме: не зазначення географічних координат родовища.

Вважаючи означені дії відповідача протиправними, позивачем на адресу Держгеонадр було скеровано лист за вих. № 3/9-19 від 19 вересня 2019 року з вимогою розглянути згідно встановленої процедури повернуту заяву МПП «Естет» від 27.08.2019 року на продовження строку дії та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами та прийняти відповідне рішення. Разом із вказаним листом на адресу відповідача було скеровано заяву від 27.08.2019 року з доданими до неї документами.

З матеріалів справи вбачається, що вказаний лист одержано відповідачем 20 вересня 2019 року та зареєстровано за вхідним № 18659/02/12-19.

З листом № 20126/03/12-19 від 30 вересня 2019 року відповідачем було повернуто МПП «Естет» заяву від 27.08.2019 року з доданими до неї документами. Із вказаного листа суд встановив, що такі дії відповідача були зумовлені невідповідністю поданих заявником документів вимогам п.8 Порядку № 615, а саме не зазначенням позивачем географічних координат родовища, також тим що копія заяви та доданих до неї документів у електронній формі не відповідає заяві та доданим до неї документам у паперовій формі, а також відсутністю у поданих матеріалах результатів оцінки впливу на довкілля.

15 жовтня 2019 року позивачем на адресу Держгеонадр було скеровано лист за вих. № 7/10-19, в якому МПП «Естет» навело свої доводи щодо безпідставності та протиправності на його думку повторного повернення відповідачем заяви та доданих до неї документів, та заявлено вимогу про розгляд заяви МПП «Естет» від 27.08.2019 року на продовження строку дії та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами, та прийняти відповідне рішення. Разом із вказаним листом на адресу відповідача було скеровано повернуту заяву від 27.08.2019 року та доданими до неї документами.

Вказаний лист було отримано 21.10.2019 р. та зареєстровано відповідачем за вхідним № 20464/02/12- 19.

Держгеонадра листом № 21781/03/12-19 від 28.10.2019 року втретє повернули МПП «Естет» заяву від 27.08.2019 року із всіма доданими до неї документами. З листа вбачається що підставами повернення стали аналогічні до тих, що були зазначені відповідачем у листі від 30 вересня 2019 року.

Вважаючи означені вище дії Держгеонадр при розгляді заяви позивача протиправними та такими що порушують його законний інтерес, МПП «Естет» звернулося до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір суд керувався таким.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 14 Конституції України закріплено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Відповідно до ст. 13 Кодексу України про надра, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Статтею 14 цього Кодексу встановлені види користування надрами, серед яких, зокрема, геологічне вивчення, видобування корисних копалин та інше.

Згідно ст. 19 Кодексу України про надра, надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

Відповідно до ст. 16 Кодексу України про надра, спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми, постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 було затверджено Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами.

Згідно пункту 1 Порядку він регулює питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін.

Дія цього Порядку поширюється на всі види користування надрами.

Видача (відмова у видачі, переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу здійснюється відповідно до Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».

У відповідності до пункту 2 Порядку, дозволи надаються Державною службою геології та надр України переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку.

В пункті 5 Порядку зазначено, що дозволи надаються на такі види користування надрами: геологічне вивчення родовищ корисних копалин, видобування корисних копалин та ін.

Отже, МПП «Естет» для проведення господарської діяльності обов`язкова наявність спеціального дозволу. Як вже встановлено судом позивач звертався до Держгеонадр із заявою про продовження дії уже виданого у 2003 році дозволу у зв`язку із спливом строку його дії та внесення змін до дозволу.

Відповідно до абзацу 5 п. 14 Порядку № 615: для продовження строку дії дозволу на видобування корисних копалин, геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронения шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, надрокористувач подає органу з питань надання дозволу заяву на видобування корисних копалин, геологічиє вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронения шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, не пізніше ніж за шість місяців, на геологічне вивчення надр та геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку, - за три місяці до закінчення строку його дії. У заяві зазначається причина продовження строку дії дозволу, Надрокористувач, що не подав заяву в установлений строк, втрачає право на продовження строку дії дозволу.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем відповідну заяву було подано в строк.

Відповідно до абзацу 6 п. 14 Порядку № 615: для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону, та їх копію в електронній формі.

Отже законодавство розмежовує умови та підстави для подачі заяв щодо отримання дозволу на користування надрами без проведення аукціону (п. 8 Порядку № 615) та продовження строку дії такого дозволу (п.14 Порядку №615).

Пунктом 14 Порядку № 615 встановлено підстави та порядок подання заяви на продовження строку дії дозволу на користування надрами, а також визначені відомості, які обов`язково повинні бути відображені у змісті самої заяви, а саме: 1) у заяві зазначається причина продовження строку дії дозволу; 2) заява повинна бути із прошитими і пронумерованими сторінками та з описом доданих документів, засвідченим підписом надрокористувача; 3) заява засвідчується підписом надрокористувача із зазначенням дати подання та вихідного номера.

Пунктом 14 Порядку № 615 яким як видно з матеріалів справи керувався позивач при поданні заяви, про що вже зазначав суд, встановлено, що для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону та їх копію в електронній формі, тобто при поданні вказаних категорій заяв необхідно надавати однаковий перелік документів до заяви, проте змісту самої заяви норма не торкається.

При цьому суд зауважує що відсутні і вимоги щодо обов`язкового зазначення у такій заяві географічних координат родовища.

Також відповідно до п. 17 Порядку № 615, для внесення змін до дозволу заявник подає заяву, в якій зазначаються номер та дата дозволу.

Суд бере до уваги, що наказом Державної служби геології та надр України № 251 від 25 липня 2018 року, (який був чинний на момент звернення позивача із заявою до Держгеонадр) затверджено зразок заяви на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами та зразок заяви на внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами з яких не передбачається обов`язку заявника вказувати відомості щодо географічних координат ділянки надр.

З матеріалів справи окрім іншого, судом також встановлено, що географічні координати родовища надр у відповідності до вимог Порядку № 615 позивачем вказано у каталозі географічних координат кутових точок ділянки надр. Означене на переконання суду свідчить про помилковість посилань відповідача при поверненні заяв МПП «Естет» на відсутність такої інформації.

Згідно ч. 6 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», відмова у видачі документу дозвільного характеру оформлюється певним рішенням.

Вичерпний перелік підстав за яких надрокористувачеві відмовляється у продовженні строку дії дозволу та у внесенні змін до нього, встановлено пунктом 15 Порядку № 615. Серед вказаних підстав для відмови зокрема є: невідповідність документів, поданих заявником, вимогам пункту 14 нього Порядку та невідповідність документів, поданих заявником, вимогам пункту 17 цього Порядку.

При цьому жодним чином не вказано про невідповідність поданих заявником документів вимогам пункту 8 Порядку № 615, в тому числі не зазначення у заяві географічних координат родовища, як підставу відмови надрокористувачеві у продовженні строку дії дозволу.

В абз. 1 пункту 25 Порядку №615 встановлено, що про надання, продовження строку дії, зупинення, поновлення, переоформлення, видачу дубліката, анулювання дозволу та внесення змін до нього Дежгеонадра видає наказ.

В абз. 7 пункту 25 Порядку №615 зазначено, що наказ Держгеонадр про зупинення, анулювання, відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу розміщуються протягом пяти робочих днів на офіційному веб-сайті відповідного органу.

Тобто, з наведених норм вбачається, що відмова у наданні спеціального дозволу на користування надрами повинна бути оформлена саме наказом, проте, в порушення даних приписів, така відмова була оформлена листами Держгеонадр.

При цьому, в другому листі зазначались недоліки, які не були описані в попередньому, що є порушенням абзацу 5 пункту 5 статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності".

Отже, дані обставини є підставою для визнання протиправними таких відмов, оформлених листами, всупереч вимогам ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та пунктів 1, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами.

Щодо посилання Держгеонадр на те, що у поданих матеріалах відсутні результати оцінки впливу на довкілля, то суд бере до уваги те, що вказана вимога вступила в дію з 01 вересня 2019 року, а відтак не може бути застосована до позивача та створювати для нього будь - яких наслідків, оскільки МПП «Естет» звернулося до Держгеонадр із заявою, яка була подана 27.08.2019р. та зареєстрована 29 серпня 2019 року. Суд погоджується з доводами позивача стосовно того що закони та нормативно правові акти у даному випадку не мають зворотної дії у часі.

При цьому суд наголошує, що Закон України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» в статті 1 дає визначення поняття принципу мовчазної згоди, а в статті 4-1 визначає умови та порядок його реалізації.

Так, відповідно до ст. 1 наведеного Закону, принцип мовчазної згоди - принцип, згідно з яким суб`єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Згідно ч. 6 ст. 4-1 цього Закону, у разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Отже, в даний час у Державної служби геології та надр України відсутні правові підстави для відмови у продовженні МПП «Естет» спеціального дозволу.

При цьому, в даному випадку також суттєво порушені строки розгляду звернення.

Також суд звертає увагу, що у зв`язку з наведеними в позові обставинами, МПП «Естет» звернулося до ради бізнес - омбудсмена із скаргою на дії Держгеонадр.

Стосовно скарги №030 було проведено перевірку за наслідками якої було прийнято рішення № DDN-2019/12/5-22283 від 05 грудня 2019року, в якому окрім іншого, зазначено що кожного разу нова підстава для відмови у продовжені дії дозволу та внесення змін до дозволу може свідчити про упередженість Держгеонадра при розгляді питання скаржника. Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, суд не може не погодитися з вищевказаним висновком.

Щодо зобов`язання Держгеонадр видати МПП «Естет» наказ про продовження строку дії дозволу №2965 від 18 квітня 2003 року виданого Міністерством екології та природних ресурсів України на користування надрами з метою видобування вапняків, придатних для виробництва каменю побутового, щебеню та вапна будівельного та внесення змін до такого дозволу варто зазначити таке.

Згідно зі змістом Рекомендації Комітету міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про відсутність можливості та суб`єкта владних повноважень прийняти обґрунтоване та законне рішення у формі, передбаченій чинним законодавством, з урахуванням позиції суду.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Рисовський проти України" (Заява № 29979/04 пп.70,71) суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (п.70 рішення). Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість …Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (п.71 рішення).

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування вимог МПП «Естет». Відсутність належним чином оформленого рішення свідчить про те, що уповноважений орган не прийняв жодного рішення відповідно до норм чинного законодавства.

З огляду на встановлені в ході розгляду справи порушення, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що адміністративний позов слід задовольнити та зобов`язати Держгеонадра розглянути питання про надання МПП «Естет» наказу про продовження строку дії спеціального дозволу №2965 від 18 квітня 2003 року та внесення змін до такого дозволу

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень, п. 3 розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Державної служби геології та надр України, щодо не прийняття відповідного рішення у формі наказу у встановлений строк за результатами розгляду заяви поданої Малим приватним підприємством «Естет» на продовження строку дії спеціального дозволу та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 27 серпня 2019 року №4/8/-19.

Зобов`язати Державну службу геології та надр України повторно розглянути питання про надання Малому приватному підприємству «Естет» наказу про продовження строку дії дозволу №2965 від 18 квітня 2003 року виданого Міністерством екології та природних ресурсів України на користування надрами з метою видобування вапняків, придатних для виробництва каменю побутового, щебеню та вапна будівельного та внесення змін до такого дозволу.

Стягнути на користь Малого приватного підприємства «Естет» (81613, Львівська область, Миколаївський район, с. Демня; ) з бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України (Держгеонадра) (03057, м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16; ) судовий збір в сумі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 19.08.2020.

Суддя В.М. Сакалош