Справа № 600/698/20-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2020-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 р. м. Чернівці Справа № 600/698/20-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

1.1. ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - відповідач або НАЗК), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Національного агентства з питань запобігання корупції «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду м. Чернівці» від 11.10.2019 р. за № 3323.

1.2. Ухвалою суду від 01.06.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2.1. 11.10.2019 року Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято рішення № 3323 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду м. Чернівці».

2.2. Зазначене рішення відповідача позивач вважає протиправним, що і обумовило звернення до суду з цим позовом.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

3.1. В обґрунтування позовних вимог у поданій до суду позовній заяві позивач вказує на протиправність оскаржуваного рішення з огляду на його ухвалення з порушенням установлених законодавством строків для його прийняття.

3.2. Так, позивач вказав, що відповідно до приписів розділу ІІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.02.2017 року №56, повна перевірка декларації за цим Порядком здійснюється упродовж 60 календарних днів з дня прийняття Рішення про проведення перевірки. У разі необхідності строки проведення повної перевірки декларації можуть бути продовжені, але не більше ніж на сукупний строк у 30 календарних днів. Рішення про продовження повної перевірки декларації приймається Національним агентством у випадку неотримання відповідей та/або інформації по суті, необхідних для проведення повної перевірки декларації, у відповідь на запити (листи) Національного агентства до: державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань; суб`єкта декларування з проханням надати пояснення щодо відомостей, зазначених у декларації.

3.3. Зазначає, що згідно рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.03.2019 р. «Про проведення повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» повну перевірку декларації розпочато 19.03.2019 р., однак кінцевим днем прийняття рішення про результати здійснення повної перевірки декларації є 16 червня 2019 року. Виходячи із наведеного, Національним агентством з питань запобігання корупції порушено строки проведення повної перевірки, оскільки рішення за її результатами прийнято лише 11.10.2019 р, тобто лише на 199 день з дня прийняття рішення про проведення перевірки, що вчинено в порушення п. 14 розділу III Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування № 56. Таке процесуальне порушення порядку проведення перевірки, в свою чергу, зумовлює виникнення у нього, як позивача, стану правової невизначеності та ставить під сумнів результати самої перевірки.

3.4. Таким чином, на переконання позивача, основною підставою для визнаннями протиправними та скасування оскаржуваного рішення відповідача є порушення відповідачем строків прийняття такого рішення, тобто поза межами термінів, визначених законодавством, проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

3.5. Крім того, позивач стверджує, що допущені ним при заповненні декларації помилки були виявлено та усунуто самостійно, а тому, вказані ним в декларації за 2017 рік відомості слід вважати достовірними.

Позиція відповідача

3.6. 14.07.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

3.7. Так, представник відповідача зазначає, що оскаржуване рішення є законним і правомірним, та прийнятим на підставі опрацювання інформації, отриманої у передбачений Законом України «Про запобігання корупції» спосіб з достовірних джерел, і його підготовка вимагала опрацювання значного об`єму інформації. Відтак вказує, що порушення строку, визначеного Порядком № 56, не вплинуло на його зміст.

3.8. На переконання представника відповідача, певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Порушення процесуальних норм повинно бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за умови, якщо останнє за своєю суттю є необґрунтованим та/або незаконним й підлягало би скасуванню чи зміні навіть за відсутності вказаної підстави.

3.9. Стосовно тверджень позивача, що виявлені помилки були усунуті самостійно представник відповідача вказує наступне. ОСОБА_1 декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік подано 12.03.2018 року, отже можливість самостійного усунення допущених при заповненні декларації помилок шляхом подання виправленої декларації у нього була до 19.03.2018 року .

Водночас, відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», у разі притягнення суб`єкта декларування до відповідальності за неподання, несвоєчасне подання декларації або в разі виявлення у ній недостовірних відомостей суб`єкт декларування зобов`язаний подати відповідну декларацію з достовірними відомостями.

У п. 5 оскаржуваного рішення уповноваженій особі Національного агентства доручено повідомити ОСОБА_1 про прийняте Рішення та вжити заходів для створення в Єдиному державному реєстрі декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, можливості подання ним декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік з достовірними відомостями.

Для виконання вказаного доручення, в персональному електронному кабінеті в Єдиному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 04.11.2019 року ОСОБА_1 було направлено повідомлення з інформацією про можливість з 04.11.2019 року по 01.12.2019 року подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік з достовірними відомостями. 17.11.2019 року ОСОБА_1 було подано декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік з достовірними відомостями. Таким чином подання позивачем 17.11.2019 року декларації за 2017 рік з достовірними відомостями було здійснено на виконання п. 5 оскаржуваного рішення, прийнятого за результатами проведення Національним агентством повної перевірки декларації ОСОБА_1 .

IV. ЗАЯВИ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

4.1. Заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

V. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

5.1. З матеріалів справи та з аргументів сторін судом встановлено, що згідно рішення «Про проведення повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 18.03.2019 року №801 НАЗК проведено перевірку поданої позивачем декларації за 2017 рік (перевірку розпочато 19.03.2019 року) (а.с.15, 90).

5.2. Повідомленням від 28.03.2019 року, яке було надіслане у персональному електронному кабінеті в Єдиному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, позивача проінформовано про те, що йому надіслано запит від 27.03.2019 року № 41-01/23435/19 з пропозицією надати пояснення та належним чином завірені копії підтвердних документів (а.с. 15, 90).

5.3. На виконання запиту від 27.03.2019 року № 41-01/23435/19 позивачем надані письмові пояснення від 11.04.2019 року з долученими до них документами (а.с. 17-36, 67-88)

5.4. 11.10.2019 року НАЗК прийнято рішення «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду міста Чернівці» від 11.10.2019 року № 3323, згідно змісту якого встановлено наступне:

… «Суб`єкт декларування при складанні та поданні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік зазначив недостовірні відомості про: свою посаду, загальну площу земельної ділянки, яка належить йому на праві спільної власності, джерело отриманого (нарахованого) ним доходу, а також не відобразивши відомості про отриманий (нарахований) ним дохід від відчуження транспортного засобу, правочин, вчинений ним у звітному періоді на підставі якого у нього припинилося право власності на транспортний засіб, чим не дотримав вимоги пунктів 1, 2, 7, 10 частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єкт декларування не зазначив відомості про джерело отриманого (нарахованого) членом сім`ї (дружиною) доходу, що підлягають відображенню відповідно до пункту 7 частини першої статті 46 Закону.

Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних на суму понад 100 та меншу 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. У діях суб`єкта декларування вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення»... (а.с.37-43).

VІ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

6.1. Предметом цього позову є рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.10.2019 року, №3323 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду м. Чернівці», яке позивач оскаржує через призму порушення строків перевірки та прийняття за її наслідками рішення.

Отже, в цій справі суд має надати оцінку на предмет законності оскаржуваного Рішення, оцінивши його на предмет відповідності верховенству права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

6.2. Спеціальним законом, який визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень є Закон України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

6.3. Згідно з частиною 1 статті 4 Закону № 1700-VII Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

6.4. До повноважень Національного агентства, серед іншого, належать здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (пункт 8 частини 1 статті 11 Закону № 1700-VII).

6.5. Відповідно до статті 48 Закону № 1700-VII Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

6.6. Згідно приписів статті 50 Закону № 1700-VII повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

Обов`язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.

Обов`язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.

Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім`ї суб`єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону.

Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

У разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

6.7. Механізм проведення Національним агентством з питань запобігання корупції контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» визначений Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.02.2017 року №56 (далі - Порядок № 56, чинний на час винесення оскаржуваного рішення).

6.8. Так, згідно з пунктом 3 розділу І Порядку №56 контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами: верховенства права; рівності та гарантування прав і законних інтересів усіх суб`єктів декларування; об`єктивності, неупередженості та безсторонності рішень і дій Національного агентства, уповноважених ним осіб; достовірності і повноти інформації, що використовується Національним агентством, правомірності одержання та використання такої інформації; неприпустимості свавільного втручання у сферу особистого життя суб`єкта декларування, окрім як у межах та у спосіб, що передбачені Законом; гарантування права на судовий захист суб`єктів декларування. Усі передбачені цим Порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у цьому пункті принципам.

6.9. Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №56 визначено, що НАЗК під час проведення повної перевірки декларації проводить перевірку всіх відомостей, які підлягають декларуванню відповідно до статті 46 Закону.

6.10. За змістом пункту 2 розділу ІІІ Порядку №56 повна перевірка декларацій (декларації) проводиться за рішенням Національного агентства, в якому надається доручення його члену провести повну перевірку декларацій (декларації) (далі - Рішення про проведення перевірки) через працівників Підрозділів.

Рішення про проведення перевірки має містити інформацію, яка дає змогу ідентифікувати декларацію (декларації), щодо якої (яких) проводиться повна перевірка, суб`єкта (суб`єктів) декларування, який (які) подав (подали) таку (такі) декларацію (декларації), та визначену Законом підставу для повної перевірки, якщо інше не передбачено цим Порядком.

6.11. Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ Порядку №56 початком здійснення повної перевірки декларації є наступний за днем прийняття рішення про проведення перевірки робочий день. Про початок проведення повної перевірки уповноважена особа Національного агентства не пізніше наступного робочого дня з дати прийняття рішення повідомляє суб`єкта декларування за допомогою програмних засобів Реєстру.

6.12. Пунктом 12 розділу ІІІ Порядку №56 передбачено, що повна перевірка декларації за цим Порядком здійснюється упродовж 60 календарних днів з дня прийняття рішення про проведення перевірки.

У разі необхідності строки проведення повної перевірки декларації можуть бути продовжені, але не більше ніж на сукупний строк у 30 календарних днів. Рішення про продовження повної перевірки декларації приймається Національним агентством у випадку неотримання відповідей та/або інформації по суті, необхідних для проведення повної перевірки декларації, у відповідь на запити (листи) Національного агентства до:

1) державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань;

2) суб`єкта декларування з проханням надати пояснення щодо відомостей, зазначених у декларації.

6.13. Пунктом 13 розділу ІІІ Порядку №56 передбачено можливість зупинення перебігу строку повної перевірки декларації у випадку звернення до суду з метою отримання інформації стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи - підприємця; направлення запиту на отримання від державних та інших органів влади іноземних держав інформації, що необхідна для проведення повної перевірки декларації.

У зазначених випадках перебіг строку повної перевірки декларації зупиняється з дня відкриття судом провадження у справі (направлення відповідного запиту) до дня набрання законної сили рішенням суду (отримання відповіді на зазначений запит).

Зупинення перебігу строку повної перевірки декларації можливе в межах строків, визначених абзацами першим та другим пункту 14 цього розділу.

6.14. Згідно з пунктом 1 розділу IV Порядку №56 за результатами проведення повної перевірки декларації НАЗК приймається рішення про результати здійснення повної перевірки декларації.

6.15. Відтак, з аналізу змісту вищевикладених правових норм Порядку №56 зрозуміло, що перевірка декларацій розпочинається з прийняттям рішення про її проведення і її початком є день, наступний за днем прийняття рішення про проведення перевірки, та закінчується прийняттям рішення про її результати. При цьому така перевірка повинна тривати не більше, ніж 60 календарних днів з дня прийняття рішення про проведення перевірки, а у виняткових випадках - не більше 90 днів. Будь-яких підстав для винесення рішення про результати повної перевірки декларацій поза межами визначеного Порядком №56 строку законодавством не передбачено.

6.16. З огляду на наявні матеріали справи судом встановлено, а відповідачем не спростовано, що перебіг строку повної перевірки декларацій позивача за 2017 рік в установленому порядку не зупинявся. Доказів продовження строку проведення повної перевірки декларацій позивача за 2017 рік суду також не надано.

6.17. Рішення про проведення повної перевірки прийнято НАЗК 18.03.2019 року (№801), а оскаржуване рішення за результатами перевірки прийнято 11.10.2019 року (№3323).

6.18. Таким чином, оскаржуване рішення відповідача від 11.10.2019 року №3323 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду міста Чернівці», прийнято з порушенням визначеного Порядком №56 строку, що свідчить про його протиправність.

При цьому суд виходить з того, що питання проведення перевірок суб`єктом публічної адміністрації та прийняття за їх результатами рішення, має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури, як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

6.19. Водночас, суд зазначає, що тривале неприйняття передбаченого законом рішення за наслідками проведеної перевірки ставить суб`єктів декларування у стан правової невизначеності, чим порушує принцип верховенства права, закріплений уст. 8 Конституції України.

6.20. Такий висновок суду у даній справі узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 13.02.2020 року у справі №640/1007/19 та від 07.11.2019 року у справі № 640/1221/19.

6.21. Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а тому у цій справі суд враховує правову позицію Верховного Суду, яка викладена в його постановах від 13.02.2020 року у справі №640/1007/19 та від 07.11.2019 року у справі № 640/1221/19 та не вбачає підстав для відступлення від них.

6.22. Зокрема, Верховний Суд в постанові від 13.02.2020 року у справі №640/1007/19 вказує на те, що доводи НАЗК щодо відсутність обмеження будь-якими строками (або в межах поняття «розумного строку») на прийняття відповідного рішення щодо повної перевірки декларації, з урахуванням принципу верховенства права, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки НАЗК створене відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» і зобов`язане діяти лише на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

6.23. Отже, проведення перевірки декларації особи відповідно до статей 48 та 50 вказаного Закону НАЗК повинне здійснювати згідно з чітко встановленою правовою процедурою, визначеною Порядком №56.

6.24. Визначена Порядком №56 правова процедура проведення повної перевірки декларацій особи встановлює межі вчинення повноважень НАЗК щодо проведення ним такої перевірки і, у разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

6.25. Усі передбачені Порядком №56 заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у пункті 2 розділу І цього Порядку принципам, пріоритетне місце серед яких займає принцип верховенства права.

6.26. Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

6.27. Отже, позивач, з урахуванням положень Закону України «Про запобігання корупції» та Порядку № 56 правомірно очікував, що така перевірка буде проведена відповідно до встановленої правової процедури, яка визначає чітку послідовність дій проведення повної перевірки декларації особи із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

6.28. Так, певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

6.29. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків.

У даному разі мова йде не про дефекти процедури оформлення самого акту, а дефекти процедури його прийняття, які впливають на права особи.

6.30. З огляду на наведене, всі доводи позивача та заперечення відповідача, викладені по суті встановлених повною перевіркою недостовірності відомостей, суд вважає такими, що нівелюють своє значення виходячи з того, що допущені при ухваленні оскаржуваного рішення порушення є істотними та такими, що призводять до його протиправності.

6.31. Таке процесуальне порушення порядку проведення перевірки, в свою чергу, зумовлює виникнення у позивача стану правової невизначеності та ставить під сумнів результати самої перевірки та є самостійною підставою для визнання протиправним рішення, прийнятого за результатами проведення такої перевірки.

6.32. Такі висновки суду узгоджуються з висновками у подібних відносинах, висловлених Верховним Судом у постановах від 10.04.2019 року у справі № 826/16495/17, від 25.07.2019 року у справі № 826/13000/18 та від 07.11.2019 року у справі №640/1221/19.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

7.1. Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На розвиток зазначених положень Конституції України частиною 2 статті 2 КАС України визначені критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач.

7.2. Дослідженням матеріалів справи встановлено, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення з порушенням встановленого строку, діяв не на підставі Конституції та законів України.

При цьому суд вважає за необхідним зазначити, що принцип верховенства права підпорядковує державу інтересам людини, а не навпаки. Коли учасником правовідносин виступає держава, остання у суперечці щодо права з будь-якою особою, має поступитися на користь опонента, оскільки вона сама створила ситуацію правової невизначеності і порушила в такий спосіб принцип верховенства права.

7.3. Відтак, відповідачем не доведено правомірність прийнятого рішення, натомість з матеріалів справи вбачається порушення прав позивача.

7.4. За таких обставин суд прийшов до висновку, що зазначений позов підлягає задоволенню з підстав, викладених у його мотивувальній частині.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

8.1. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

8.2. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп., що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 28.05.2020 року (а.с. 14).

8.3. Оскільки, позов задоволено повністю, суд стягує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 840 грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-77, 90, 241-246, 250 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Національного агентства з питань запобігання корупції «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , суддею Першотравневого районного суду міста Чернівці» від 11.10.2019 року № 3323.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Національного агентства з питань запобігання корупції судові витрати у вигляді сплаченого згідно квитанції №0.0..1 від 28.05.2020 року судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач - Національне агентство з питань запобігання корупції (01103, м. Київ, бульвар Дружби народів, 28, ).

Суддя О.В. Анісімов