Справа № 360/5502/19
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2020-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в роз`ясненні судового рішення

19 серпня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/5502/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., розглянувши у письмовому провадженні заяву відповідача про роз`яснення рішення суду у справі № 360/5502/19 за позовом ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 24 квітня 2020 року надійшла заява Луганського апеляційного суду про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі № 360/5502/19 за позовом ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування заяви зазначено, що 16 березня 2020 року Луганським окружним адміністративним судом ухвалено рішення у справі №360/5502/19 за позовом ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Просить роз`яснити рішення Луганського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 року щодо:

1 .Відсутності ОСОБА_1 на робочому місці більше трьох годин. Судовим рішенням від 16.03.2020 року Луганський окружний адміністративний суд визнав протиправним та скасував наказ Луганського апеляційного суду від 21 грудня 2019 року №137-ос/а про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 . Зі змісту рішення не зрозуміло, чи погодився суд із тим фактом, що позивач була відсутня на робочому місця більш ніж трьох годин, як було встановлено дисциплінарною комісіє. А також, чи зараховувати ОСОБА_1 у табелі виходу на роботу присутність на робочому місці вісім робочих годин, якщо вона фактично була відсутня на роботі більше трьох годин (3 години 43 хв.), без погодженої згода або на підставі наказу, що с прогулом.

2. Суд у своєму рішенні зазначає, що керівник апарату Луганського апеляційного суду був обізнаний про відсутність помічника судді ОСОБА_1 з повідомлення заступника керівника суду. Однак, «обізнаність», а не «погодження» чи «схвалення» відсутності помічника ОСОБА_1 не позбавляє керівника апарату скористатись своїм законним правом, як керівника, ініціювати дисциплінарне провадження та притягнути працівника до дисциплінарної відповідальності у разі вчинення проступку, в даному випадку прогулу. Просимо роз`яснити суд - чи «обізнаність» керівника апарату про відсутність помічника судді Ворошилової Н.О. на робочому місці без підтвердженої згоди і не застосування відповідних заходів реагування з боку керівника апарату не було розцінено адміністративним судом як примушування керівництва до бездіяльності за порушення трудової дисципліни. Які законні дії повинні бути вжиті керівником апарату суду в даному випадку з помічником судді та в аналогічних ситуаціях у подальшому.

3. Щодо погодження із суддею застосування дисциплінарного стягнення до помічника судді. Суд в своєму рішенні зазначає: «Суд також зауважує, що дійсно Положенням про помічника судді не визначено, в якій формі має відбуватися таке погодження. Однак, на думку суду, логічним є те, що воно відбувається вже після проведення службового розслідування комісією.» Якими саме нормативно-правовими актами чи роз`ясненнями керувався адміністративний суд приходя чи до такого висновку, що саме на цій стадії та в саме такий спосіб повинно було відбутись погодження.

Розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення та дослідивши матеріали справи, суд встановив таке.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі № 360/5502/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності задоволено повністю. Визнано протиправним та скасувати наказ Луганського апеляційного суду від 21 грудня 2019 року № 137-ос/а про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Положеннями частин першої та другої статті 254 КАС України встановлено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановляння ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Виходячи з положень вказаної статті, суд вважає за необхідне зазначити, що вказана стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення, можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Отже, з системного аналізу даної норми вбачається, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв`язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині; недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення. Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена нечіткістю судового акту за змістом, тобто коли певний судовий акт є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких ухвалений такий акт, так і для тих осіб, котрі будуть здійснювати виконання цього судового акту.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом.

Верховний Суд в ухвалі від 01.02.2018 (справа № 591/3321/17) зазначив, що незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Дослідивши текст рішення від 16.03.2020, суд дійшов висновку про те, що вказане судове рішення є чітким за змістом і зрозумілим, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути труднощі щодо його розуміння та виконання вказаного судового рішення.

Отже, наявні обставини справи свідчать про те, що відповідачу зрозуміло судове рішення від 16.03.2020 у справі №360/5502/19, в той же час питання, що зазначені у заяві відповідача про роз`яснення судового рішення, стосуються виключно порядку виконання судового рішення, яке свідомо не виконується відповідачем у справі.

Відтак, суд вважає, що незрозумілість стороною по справі порядку та механізму виконання судового рішення виключає можливість його роз`яснення в порядку ст. 254 КАС України.

В розумінні ст. 254 КАС України, у порядку якої і подано вищевказану заяву про роз`яснення судового рішення, передбачено порядок роз`яснення судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання.

З огляду на викладене, рішення суду від 16 березня 2020 року у справі № 360/5502/19 є зрозумілим, а отже, заява Луганського апеляційного суду про роз`яснення судового рішення по справі № 360/5502/19 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 241, 243, 248, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Луганського апеляційного суду про роз`яснення рішення суду у справі № 360/5502/19 за позовом ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальностівідмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Тихонов