Справа № 320/1608/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2020-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2020 року № 320/1608/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р, при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю представника позивача - Пальчевського А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до суду з позовом до Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради з вимогою застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради (), за адресою: Київська обл., Баришівський р-н., с. Паришків, вул. Центральна, буд. 38, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 15.01.2020 №11.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.02.2020 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Позов обґрунтований тим, що за результатами позапланової перевірки Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради встановлено ряд порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Позивач вважає, що вказана обставина створює реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють та/або перебувають на об`єкті позивача, а тому наявна необхідність у застосуванні заходів реагування у виді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта відповідача до повного усунення порушень зазначених в Акті перевірки.

Відповідач своїм правом зазначеним у ст.162. КАС не скористався, до суду відзиву та жодних документів не надав.

Представник позивача до суду 25.03.2020 подав клопотання про розгляд справи без його участі в якому просив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судове засідання призначене на 25.03.2020 не з`явився.

Протокольною ухвалою від 25.03.2020 суд ухвалив відкласти розгляд справи на 19.05.2020.

Відповідач в судове засідання призначене на 19.05.20 не прибув, явку свого уповноваженого представника не забезпечив, та подав заяву про неможливість з`явитися на судове засідання, що призначене на 19.05.2020.

Протокольною ухвалою від 19.05.2020 суд ухвалив на підставі ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205 КАС України подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.06.2020 призначено судове засідання на 28.07.2020 о 12:00 год. для необхідності у встановленні обставин та заслуховуванні сторін, з метою повного та всебічного її розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд адміністративний позов задовольнити.

Відповідач про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, однак в судове засідання явку свого уповноваженого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд дійшов висновку, що даний адміністративний позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання доручення Прем`єр-Міністра України від 11.12.2019 №44205/1/1-19 та на виконання наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 02.01.2020, № 6, «Про проведення позапланових перевірок», здійснено позапланову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа I-II ступенів-дитячий садок "Баришівської селищної ради (), за адресою: Київська обл., Баришівський р-н., с. Паришків, вул. Центральна, буд. 38.

03.01.2020 видане посвідчення № 101 на проведення заходу державного нагляду (контролю) на проведення позапланової перевірки щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа I-II ступенів-дитячий садок" Баришівської селищної ради головному інспектору Баришівського РС ГУ ДСНС України у Київській області капітаном служби цивільного захисту Черненком О.В.

15.01.2020 за результатами позапланової перевірки складений акт № 11 щодо додержання Паришківським навчально-виховним комплексом "Загальноосвітня школа I-II ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та виявлено 13 порушень, а саме:

1. Посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (пункт 16 розділу ІІ ППБУ);

2. Не проведено перевірку пристроїв захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (пункт 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ);

3. Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20 глави 1 розділу ІV ППБУ);

4. Автоматична пожежна сигналізація, яка змонтована в приміщеннях дошкільного підрозділу, не справна (пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ);

5. Підтримання експлуатаційної придатності автоматичної пожежної сигналізації, яка змонтована в приміщеннях дошкільного підрозділу, не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);

6. Приміщення школи не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» . (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);

7. Розміри евакуаційних виходів (дверей), які ведуть на зовнішні сходи, не відповідають вимогам зазначеним в пункті 7.2.7 ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);

8. Люк виходу на горище не виконаний протипожежним 2-го типу (відповідно до пунктів 6.2., 6.4., 8.6. та таблиці 3 ДБН В.1.1.7-2016) (абзац 2 пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);

9. Заклад не забезпечений необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013 (пункт 2.1 глави 2 розділу V ППБУ);

10. Заклад не забезпечений в достатній кількості первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) (пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ);

11. Пожежні щити не доукомплектовано шанцевим інструментом та первинними засобами пожежогасіння згідно норм: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. (пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ); 12. У приміщеннях, пов`язаних з перебуванням дітей, килими не прикріплені до підлоги (пункт 1.2 глави 1 розділу VІ ППБУ);

13. Працівників об`єкта не забезпечено засобами індивідуального захисту (пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ).

На думку позивача, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 року (далі Закон № 877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 (далі Положення № 1052) державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і КЦЗ України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (пп. 2 п. 3 Положення № 1052).

При цьому, відповідно до ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно ч. 1, 2 ст.7 Закону 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 6 ст. 7 Закону 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частини 7 статті 7 Закону 877-V).

Аналізуючи зазначене, суд вважає, що застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі №823/589/16.

Як встановлено судом, відповідачем частково усунені раніше виявлені контролюючим органом порушення і динаміка проведення заходів у цьому напрямку триває, що не заперечувалось позивачем і що, на думку суду, свідчить про добросовісність намірів відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів.

Разом з цим, як свідчить акт позапланового заходу від 10.07.2020 №14, п`ять порушень не усунені, а саме:

1. Посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (пункт 16 розділу ІІ ППБУ);

2. Автоматична пожежна сигналізація, яка змонтована в приміщеннях дошкільного підрозділу, не справна (пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ);

3. Підтримання експлуатаційної придатності автоматичної пожежної сигналізації, яка змонтована в приміщеннях дошкільного підрозділу, не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);

4. Приміщення школи не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» . (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);

5. Заклад не забезпечений необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013 (пункт 2.1 глави 2 розділу V ППБУ);

Відповідно до п. 16 розділу III ППБУ посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».

Пунктом 5 розділу III наказу МВС України від 05.12.2019 № 1021 «Про затвердження Порядку затвердження програм навчання та інструктажів з питань пожежної безпеки, організації та контролю за їх виконанням» зазначено, що навчання за програмами з питань пожежної безпеки завершується підсумковим контролем знань (тести, співбесіди, виконання практичних завдань тощо). У разі успішного проходження перевірки знань суб`єкт, який навчає, видає посадовій особі або працівнику посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку.

Судом встановлено, що відповідачем ні позивачеві, ні до суду не надано доказу усунення зазначеного порушення, а саме посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки.

Суд зазначає, що не проходження навчання з питань пожежної безпеки може призвести до допущення порушень правил пожежної безпеки, в результаті чого можливе виникнення надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей).

Також, суд звертає увагу, що відповідно до п.1.1 глави 1 розділу V ППБУ усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

1.2. Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

1.4. Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відсутність або несправність систем протипожежного захисту призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

У п. 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Однак, як вбачається з акту позапланового заходу від 10.07.2020 №14, відповідачем не усуненні порушення щодо встановлення систем протипожежного захисту.

Крім того, судом встановлено, що заклад не забезпечений необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013 (пункт 2.1 глави 2 розділу V ППБУ).

З даного приводу суд зазначає, що при несправності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначення.

На переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, убачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Вказані порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі будівлі Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради, що у свою чергу унеможливлює забезпечити безпеку людини у разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 27 Конституції України, обов`язок держави захищати життя людини.

Указом Президента України «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» від 24.12.2019 №948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Необхідно зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа I-II ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради за адресою: Київська обл., Баришівський р-н., с. Паришків, вул. Центральна, буд. 38, шляхом заборони експлуатації будівлі зазначеного об`єкту направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до Відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в освітньому закладі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18, якою було залишено без змін постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2018 про повне зупинення Білоцерківської міської лікарні № 1.

Суд звертає увагу, що відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону № 877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

За приписами ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

У даному випадку, враховуючи виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності, суд вважає обґрунтованим застосування повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи не залучались свідки та не проводились експертизи, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд,

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Паришківського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок" Баришівської селищної ради (), за адресою: 07522, Київська область, Баришівський район, с. Паришків, вул. Центральна, буд. 38, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 15.01.2020 №11.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 31 липня 2020 р.